# Euroopa Liidu C 251/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.251.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 251 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide31. august 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.251.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 251

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide31. august 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 251/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2013/C 251/02 | Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee arvamus, mis on esitatud 22. märtsi 2013. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit AT.39727 – CEZ – Raportöör: Küpros | 2 |
| 2013/C 251/03 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (AT.39727 – CEZ) | 3 |
| 2013/C 251/04 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 10. aprill 2013, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 102 ja EMP lepingu artiklis 54 sätestatud menetluse kohta (Juhtum AT.39727 – CEZ) (teatavaks tehtud numbri C(2013) 1997 (final) all) | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 251/01

Euro vahetuskurss

1

2013/C 251/02

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee arvamus, mis on esitatud 22. märtsi 2013. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit AT.39727 – CEZ – Raportöör: Küpros

2

2013/C 251/03

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (AT.39727 – CEZ)

3

2013/C 251/04

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 10. aprill 2013, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 102 ja EMP lepingu artiklis 54 sätestatud menetluse kohta (Juhtum AT.39727 – CEZ) (teatavaks tehtud numbri C(2013) 1997 (final) all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1997 (final) all)

4

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 251/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 6 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 251/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 8 |
| 2013/C 251/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 13 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 251/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

6

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 251/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

8

2013/C 251/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/1

---

Euro vahetuskurss (1)

30. august 2013

2013/C 251/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3235 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,01 |
| DKK | Taani kroon | 7,4594 |
| GBP | Inglise nael | 0,85395 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,7503 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2310 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0905 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,735 |
| HUF | Ungari forint | 300,78 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7028 |
| PLN | Poola zlott | 4,2633 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4320 |
| TRY | Türgi liir | 2,6868 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4820 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3936 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,2627 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7041 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6867 |
| KRW | Korea vonn | 1 468,90 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,6670 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0979 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5683 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 918,52 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,3554 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,996 |
| RUB | Vene rubla | 44,0050 |
| THB | Tai baat | 42,557 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,1122 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,6158 |
| INR | India ruupia | 87,8470 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3235

JPY

Jaapani jeen

130,01

DKK

Taani kroon

7,4594

GBP

Inglise nael

0,85395

SEK

Rootsi kroon

8,7503

CHF

Šveitsi frank

1,2310

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0905

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,735

HUF

Ungari forint

300,78

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7028

PLN

Poola zlott

4,2633

RON

Rumeenia leu

4,4320

TRY

Türgi liir

2,6868

AUD

Austraalia dollar

1,4820

CAD

Kanada dollar

1,3936

HKD

Hongkongi dollar

10,2627

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7041

SGD

Singapuri dollar

1,6867

KRW

Korea vonn

1 468,90

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,6670

CNY

Hiina jüaan

8,0979

HRK

Horvaatia kuna

7,5683

IDR

Indoneesia ruupia

14 918,52

MYR

Malaisia ringit

4,3554

PHP

Filipiini peeso

58,996

RUB

Vene rubla

44,0050

THB

Tai baat

42,557

BRL

Brasiilia reaal

3,1122

MXN

Mehhiko peeso

17,6158

INR

India ruupia

87,8470

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/2

---

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee arvamus, mis on esitatud 22. märtsi 2013. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit AT.39727 – CEZ

Raportöör: Küpros

2013/C 251/02

| 1. | Nõuandekomitee jagab kahtlusi, mille komisjon esitas 2012. aasta juunis oma esialgses hinnangus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 102 ja EMP lepingu artiklile 54. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee jagab kahtlusi, mille komisjon esitas 2012. aasta juunis oma esialgses hinnangus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 102 ja EMP lepingu artiklile 54.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et menetluse võib lõpetada määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsusega. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et menetluse võib lõpetada määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsusega.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja CEZ pakutud kohustusi arvesse võttes ei ole komisjonil menetluse jätkamiseks enam alust, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja CEZ pakutud kohustusi arvesse võttes ei ole komisjonil menetluse jätkamiseks enam alust, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja CEZi pakutud kohustused on sobivad, vajalikud ja proportsionaalsed ning need tuleks muuta ettevõtja CEZi suhtes õiguslikult siduvaks. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja CEZi pakutud kohustused on sobivad, vajalikud ja proportsionaalsed ning need tuleks muuta ettevõtja CEZi suhtes õiguslikult siduvaks.

| 5. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/3

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

(AT.39727 – CEZ)

2013/C 251/03

| (1) | Komisjon otsustas 11. juulil 2011 alustada menetlust Tšehhi Vabariigi vastu (edaspidi „CEZ”) seoses väidetava elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon otsustas 11. juulil 2011 alustada menetlust Tšehhi Vabariigi vastu (edaspidi „CEZ”) seoses väidetava elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega.

| (2) | 26. juunil 2012 võttis komisjon vastu esialgse hinnangu vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikele 1 (2) ja teavitas sellest CEZi 28. juunil 2012. Esialgse hinnangu kohaselt võis CEZ kui Tšehhi Vabariigi elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turgu valitsev ettevõtja rakendada strateegiat, mille eesmärk oli takistada uute konkurentide turulepääsu, broneerides ennetavalt elektrienergia ülekandevõrgu võimsust. Selline käitumine tekitas küsimusi Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 102 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 54 vastavuse osas. |
| --- | --- |

(2)

26. juunil 2012 võttis komisjon vastu esialgse hinnangu vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikele 1 (2) ja teavitas sellest CEZi 28. juunil 2012. Esialgse hinnangu kohaselt võis CEZ kui Tšehhi Vabariigi elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turgu valitsev ettevõtja rakendada strateegiat, mille eesmärk oli takistada uute konkurentide turulepääsu, broneerides ennetavalt elektrienergia ülekandevõrgu võimsust. Selline käitumine tekitas küsimusi Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 102 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 54 vastavuse osas.

| (3) | 3. juulil 2012 esitas CEZ esimese ettepaneku kohustuste võtmiseks komisjoni esialgses hinnangus tõstatatud probleemide lahendamiseks. 10. juulil 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohase teatise, milles esitas juhtumi ja kohustuste kokkuvõte ning kutsus huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi CEZi kohustuste kohta (3). Vastuseks teatisele sai komisjon seitse märkust huvitatud kolmandatelt isikutelt. CEZ esitas 9. oktoobril 2012 muudetud kohustuste ettepaneku. |
| --- | --- |

(3)

3. juulil 2012 esitas CEZ esimese ettepaneku kohustuste võtmiseks komisjoni esialgses hinnangus tõstatatud probleemide lahendamiseks. 10. juulil 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohase teatise, milles esitas juhtumi ja kohustuste kokkuvõte ning kutsus huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi CEZi kohustuste kohta (3). Vastuseks teatisele sai komisjon seitse märkust huvitatud kolmandatelt isikutelt. CEZ esitas 9. oktoobril 2012 muudetud kohustuste ettepaneku.

| (4) | Komisjon teavitas 30. oktoobri 2012. aasta kirjas kaebuse esitajat, et ta ei kavatse edasi uurida väidet, mille kohaselt CEZ rikub ELi konkurentsialaseid õigusakte, ning andis talle kirjalike märkuste esitamiseks neli nädalat aega. 31. oktoobril 2012 taotles kaebuse esitaja juurdepääsu mõningatele dokumentidele, millel põhineb komisjoni esialgne hinnang, ja 26. novembril 2012 esitas ta kirjalikud märkused. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teavitas 30. oktoobri 2012. aasta kirjas kaebuse esitajat, et ta ei kavatse edasi uurida väidet, mille kohaselt CEZ rikub ELi konkurentsialaseid õigusakte, ning andis talle kirjalike märkuste esitamiseks neli nädalat aega. 31. oktoobril 2012 taotles kaebuse esitaja juurdepääsu mõningatele dokumentidele, millel põhineb komisjoni esialgne hinnang, ja 26. novembril 2012 esitas ta kirjalikud märkused.

| (5) | Võttes arvesse komisjonile esitatud täiendavat teavet, sealhulgas kaebuse esitaja kirjalikke märkusi, mis tekitab kahtlusi, kas teatav loovutatav vara on sobiv konkurentsiprobleemide lahendamiseks, esitas CEZ muudetud kohustuste ettepaneku 6. märtsil 2013. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse komisjonile esitatud täiendavat teavet, sealhulgas kaebuse esitaja kirjalikke märkusi, mis tekitab kahtlusi, kas teatav loovutatav vara on sobiv konkurentsiprobleemide lahendamiseks, esitas CEZ muudetud kohustuste ettepaneku 6. märtsil 2013.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikele 1 tehtud otsuses muudab komisjon CEZi pakutud kohustused talle siduvaks ning järeldab, et arvestades võetud kohustusi, ei ole enam alust täiendavate meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikele 1 tehtud otsuses muudab komisjon CEZi pakutud kohustused talle siduvaks ning järeldab, et arvestades võetud kohustusi, ei ole enam alust täiendavate meetmete võtmiseks.

| (7) | Ma ei ole käesoleva juhtumi menetlusosalistelt saanud siiani ühtki taotlust ega kaebust (4). Seoses sellega olen seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul on kõigi osaliste menetlusõiguste tõhus kasutamine tagatud. |
| --- | --- |

(7)

Ma ei ole käesoleva juhtumi menetlusosalistelt saanud siiani ühtki taotlust ega kaebust (4). Seoses sellega olen seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul on kõigi osaliste menetlusõiguste tõhus kasutamine tagatud.

Brüssel, 25. märts 2013

Michael ALBERS

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29) edaspidi „otsus 2011/695”) artiklitele 16 ja 17.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

2

(3)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane komisjoni teatis juhtumi 39727 – CEZ kohta (ELT C 202, 10.7.2012, lk 1).

3

(4)  Vastavalt otsuse 2011/695/EL artikli 15 lõikele 1 võivad menetluse osalised, kes teevad määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 kohaselt ettepaneku kohustuste võtmiseks, pöörduda igal ajal ärakuulamise eest vastutava ametniku poole, et tagada oma menetlusõiguste tõhus kasutamine.

4

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/4

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

10. aprill 2013,

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 102 ja EMP lepingu artiklis 54 sätestatud menetluse kohta

(Juhtum AT.39727 – CEZ)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1997 (final) all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

2013/C 251/04

10. aprillil 2013 võttis komisjon vastu otsuse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 ja EMP lepingu artikli 54 kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikliga 30 avaldab komisjon käesolevas dokumendis poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kõik kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Käesolev juhtum käsitleb ettevõtet ČEZ, a.s. (edaspidi „CEZ”). Käesoleva otsusega sätestatakse, et ettevõtte CEZ suhtes on õiguslikult siduvad need kohustused, mille ettevõte pakkus välja pärast komisjoni esitatud esialgseid järeldusi, mille kohaselt CEZ võis kuritarvitada oma turgu valitsevat seisundit Tšehhi elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turul. Komisjon väljendas muret selle üle, et CEZ võis takistada uute asjahuviliste turulepääsu, kuna ta broneeris ennetavalt Tšehhi elektriülekandevõrgu võimsust. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev juhtum käsitleb ettevõtet ČEZ, a.s. (edaspidi „CEZ”). Käesoleva otsusega sätestatakse, et ettevõtte CEZ suhtes on õiguslikult siduvad need kohustused, mille ettevõte pakkus välja pärast komisjoni esitatud esialgseid järeldusi, mille kohaselt CEZ võis kuritarvitada oma turgu valitsevat seisundit Tšehhi elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turul. Komisjon väljendas muret selle üle, et CEZ võis takistada uute asjahuviliste turulepääsu, kuna ta broneeris ennetavalt Tšehhi elektriülekandevõrgu võimsust.

2.   MENETLUS

| (2) | Komisjon algatas 11. juulil 2011 menetluse eesmärgiga võtta vastu otsus vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 III peatükile. 26. juunil 2012 võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikes 1 osutatud esialgse hinnangu konkurentsiprobleemide kohta. Probleemid on seotud asjaoluga, et CEZ broneeris ennetavalt Tšehhi elektriülekandevõrgu võimsust, mis võis takistada konkurentide pääsu elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turule. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas 11. juulil 2011 menetluse eesmärgiga võtta vastu otsus vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 III peatükile. 26. juunil 2012 võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikes 1 osutatud esialgse hinnangu konkurentsiprobleemide kohta. Probleemid on seotud asjaoluga, et CEZ broneeris ennetavalt Tšehhi elektriülekandevõrgu võimsust, mis võis takistada konkurentide pääsu elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turule.

| (3) | CEZi teavitati esialgsest hinnangust 28. juunil 2012. |
| --- | --- |

(3)

CEZi teavitati esialgsest hinnangust 28. juunil 2012.

| (4) | Vastuseks esialgsele hinnangule esitas CEZ 3. juulil 2012 komisjonile oma kohustused. |
| --- | --- |

(4)

Vastuseks esialgsele hinnangule esitas CEZ 3. juulil 2012 komisjonile oma kohustused.

| (5) | 10. juulil 2012 avaldati Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 27 lõike 4 kohane teatis, milles esitati juhtumi ja kohustuste kokkuvõte ning kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi nimetatud kohustuste kohta ühe kuu jooksul pärast teatise avaldamist. |
| --- | --- |

(5)

10. juulil 2012 avaldati Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 27 lõike 4 kohane teatis, milles esitati juhtumi ja kohustuste kokkuvõte ning kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi nimetatud kohustuste kohta ühe kuu jooksul pärast teatise avaldamist.

| (6) | 6. märtsil 2013 esitas CEZ muudetud ettepaneku kohustuste kohta. |
| --- | --- |

(6)

6. märtsil 2013 esitas CEZ muudetud ettepaneku kohustuste kohta.

3.   ESIALGSES HINNANGUS TÕSTATATUD PROBLEEMID

| (7) | Esialgse hinnangu kohaselt peeti asjaomaseks turuks elektrienergia tootmist ja hulgimüüki ning geograafiliseks turuks peeti siseriiklikku turgu. Lisaks võttis komisjon esialgse seisukoha, et CEZil oli asjaomasel ajavahemikul turgu valitsev seisund Tšehhi Vabariigi elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turul. |
| --- | --- |

(7)

Esialgse hinnangu kohaselt peeti asjaomaseks turuks elektrienergia tootmist ja hulgimüüki ning geograafiliseks turuks peeti siseriiklikku turgu. Lisaks võttis komisjon esialgse seisukoha, et CEZil oli asjaomasel ajavahemikul turgu valitsev seisund Tšehhi Vabariigi elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turul.

| (8) | Komisjon väljendas esialgses hinnangus muret selle üle, et CEZ võis kuritarvitada oma turgu valitsevat seisundit Tšehhi Vabariigi elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turul. Eelkõige võis CEZ rakendada strateegiat, mille eesmärk oli takistada uute konkurentide turulepääsu. Selle strateegia ühe osana võis CEZ 2007. aasta jaanuaris ennetavalt broneerida Tšehhi elektriülekandevõrgu võimsust. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon väljendas esialgses hinnangus muret selle üle, et CEZ võis kuritarvitada oma turgu valitsevat seisundit Tšehhi Vabariigi elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turul. Eelkõige võis CEZ rakendada strateegiat, mille eesmärk oli takistada uute konkurentide turulepääsu. Selle strateegia ühe osana võis CEZ 2007. aasta jaanuaris ennetavalt broneerida Tšehhi elektriülekandevõrgu võimsust.

| (9) | See CEZi tehtud broneering hõlmas kahte alternatiivset projekti: pruunsöel põhinev või gaasil põhinev elektritootmine. Komisjon avaldas esialgses hinnangus siiski arvamust, et see broneering ei olnud vastavuses tegelike elektritootmise projektidega. |
| --- | --- |

(9)

See CEZi tehtud broneering hõlmas kahte alternatiivset projekti: pruunsöel põhinev või gaasil põhinev elektritootmine. Komisjon avaldas esialgses hinnangus siiski arvamust, et see broneering ei olnud vastavuses tegelike elektritootmise projektidega.

| (10) | CEZi tehtud võimaliku ennetava broneeringu tulemusena ei saanud CEZi konkurendid enam kasutada elektrivõrgu ülekandevõimsust, kuna see oli juba ära kasutatud. Seetõttu takistati CEZi konkurentide juurdepääsu ülekandevõrgule, mis on kõikide suuremahuliste elektritootjate tegevuse vältimatu eeltingimus. |
| --- | --- |

(10)

CEZi tehtud võimaliku ennetava broneeringu tulemusena ei saanud CEZi konkurendid enam kasutada elektrivõrgu ülekandevõimsust, kuna see oli juba ära kasutatud. Seetõttu takistati CEZi konkurentide juurdepääsu ülekandevõrgule, mis on kõikide suuremahuliste elektritootjate tegevuse vältimatu eeltingimus.

4.   MÄRKUSED JA TURUTEST

| (11) | CEZ ei nõustunud komisjoni esialgse hinnanguga. Sellest hoolimata on ta teinud ettepaneku võtta kohustusi, mille põhipunktid on järgmised:






  — | CEZ müüb ühe järgmistest tootmisrajatistest komisjoni poolt heaks kiidetavale sobivale ostjale, kes esialgsel hinnangul ei tekita konkurentsiprobleeme:






  — | Pocerady pruunsöeküttel töötav elektrijaam (1 000 MW), |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

CEZ ei nõustunud komisjoni esialgse hinnanguga. Sellest hoolimata on ta teinud ettepaneku võtta kohustusi, mille põhipunktid on järgmised:

—

CEZ müüb ühe järgmistest tootmisrajatistest komisjoni poolt heaks kiidetavale sobivale ostjale, kes esialgsel hinnangul ei tekita konkurentsiprobleeme:

—

Pocerady pruunsöeküttel töötav elektrijaam (1 000 MW),

| — | Chvaletice pruunsöeküttel töötav elektrijaam (800 MW), |
| --- | --- |

—

Chvaletice pruunsöeküttel töötav elektrijaam (800 MW),

| — | Detmarovice kivisöeküttel töötav elektrijaam (800 MW), |
| --- | --- |

—

Detmarovice kivisöeküttel töötav elektrijaam (800 MW),

| — | Melnik III pruunsöeküttel töötav elektrijaam (500 MW) ja Tisova pruunsöeküttel töötavad elektrijaamad (Tisova I – 184 MW ja Tisova II – 112 MW); need kaks elektrijaama (Melnik III ja Tisova) võidakse müüa eraldi; |
| --- | --- |

—

Melnik III pruunsöeküttel töötav elektrijaam (500 MW) ja Tisova pruunsöeküttel töötavad elektrijaamad (Tisova I – 184 MW ja Tisova II – 112 MW); need kaks elektrijaama (Melnik III ja Tisova) võidakse müüa eraldi;

| — | CEZ ei tohi kümne aasta jooksul omandada otsest või kaudset mõju eespool nimetatud müüdud tootmisrajatiste üle. |
| --- | --- |

—

CEZ ei tohi kümne aasta jooksul omandada otsest või kaudset mõju eespool nimetatud müüdud tootmisrajatiste üle.

| (12) | Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohase turutesti tagasisidena esitatud märkustes avaldati kahtlust selle üle, kas Detmarovice elektrijaam on sobiv, pidades silmas kindlaks tehtud konkurentsiprobleeme. Turutesti tulemuste põhjal eemaldas CEZ Detmarovice elektrijaama välja pakutud kohustuste loetelust. Peale selle toodi esitatud märkustes välja mõned tehnilised ja/või juriidilised probleemid, mis võivad avaldada mõju üksikute elektrijaamade toimimisele. Kohustused muudeti selgemateks, võttes arvesse nimetatud märkusi. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohase turutesti tagasisidena esitatud märkustes avaldati kahtlust selle üle, kas Detmarovice elektrijaam on sobiv, pidades silmas kindlaks tehtud konkurentsiprobleeme. Turutesti tulemuste põhjal eemaldas CEZ Detmarovice elektrijaama välja pakutud kohustuste loetelust. Peale selle toodi esitatud märkustes välja mõned tehnilised ja/või juriidilised probleemid, mis võivad avaldada mõju üksikute elektrijaamade toimimisele. Kohustused muudeti selgemateks, võttes arvesse nimetatud märkusi.

| (13) | 6. märtsil 2013 esitas CEZ kohustuste muudetud versiooni. |
| --- | --- |

(13)

6. märtsil 2013 esitas CEZ kohustuste muudetud versiooni.

5.   LÕPLIKE KOHUSTUSTE PROPORTSIONAALSUS

| (14) | Lõplikud kohustused on piisavad, et lahendada komisjoni poolt esialgsetes hinnangutes esitatud probleeme, ja need ei ole ebaproportsionaalsed. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikud kohustused on piisavad, et lahendada komisjoni poolt esialgsetes hinnangutes esitatud probleeme, ja need ei ole ebaproportsionaalsed.

| (15) | Võttes arvesse, et komisjonile muret tekitanud tegevus, mis seisnes ülekandevõimsuse ennetavas broneerimises, mis omakorda takistas märkimisväärselt või vähemalt pidurdas uute konkurentide juurdepääsu Tšehhi elektriturule, võib teha järelduse, et CEZi tootmisvõimsuse osaline üleandmine konkurendile on selge lahendus kindlaks tehtud konkurentsiprobleemidele. Käesoleva juhtumi puhul on tootmisvõimsuse üleandmine vajalik, kuna CEZi tegevuse mõju heastamiseks ei ole ühtki teist sobivat vahendit. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse, et komisjonile muret tekitanud tegevus, mis seisnes ülekandevõimsuse ennetavas broneerimises, mis omakorda takistas märkimisväärselt või vähemalt pidurdas uute konkurentide juurdepääsu Tšehhi elektriturule, võib teha järelduse, et CEZi tootmisvõimsuse osaline üleandmine konkurendile on selge lahendus kindlaks tehtud konkurentsiprobleemidele. Käesoleva juhtumi puhul on tootmisvõimsuse üleandmine vajalik, kuna CEZi tegevuse mõju heastamiseks ei ole ühtki teist sobivat vahendit.

6.   JÄRELDUS

| (16) | Käesoleva otsusega muudetakse nimetatud kohustused CEZi suhtes siduvateks. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega muudetakse nimetatud kohustused CEZi suhtes siduvateks.

| (17) | Seda, kuidas CEZ täidab nende kohustustega seotud tingimusi, hakkab kontrollima komisjoni poolt heaks kiidetud ja CEZist sõltumatu usaldusisik. |
| --- | --- |

(17)

Seda, kuidas CEZ täidab nende kohustustega seotud tingimusi, hakkab kontrollima komisjoni poolt heaks kiidetud ja CEZist sõltumatu usaldusisik.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  ELT C 202, 10.7.2012, lk 1.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 251/05

| 1. | 22. augustil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames perekond Batista kaudse kontrolli all olev ettevõtja JBS SA (Brasiilia) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Seara Holding (Europe) BV (Madalmaad), Secculum Participações Ltda (Brasiilia), União Frederiquense Participações (Brasiilia), Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brasiilia), Excelsior Alimentos SA (Brasiilia), Athena Alimentos SA (Brasiilia) (kõik koos „Seara”) ja Columbus Netherlands BV („Zenda”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

22. augustil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames perekond Batista kaudse kontrolli all olev ettevõtja JBS SA (Brasiilia) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Seara Holding (Europe) BV (Madalmaad), Secculum Participações Ltda (Brasiilia), União Frederiquense Participações (Brasiilia), Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brasiilia), Excelsior Alimentos SA (Brasiilia), Athena Alimentos SA (Brasiilia) (kõik koos „Seara”) ja Columbus Netherlands BV („Zenda”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | JBS SA tegeleb veiselihatoodete, nahkade ja muude veistest saadavate toodete, samuti valmistoitude tootmisega Brasiilias, Argentinas, Ameerika Ühendriikides ja Austraalias. Ta tegutseb ka sea- ja kanalihasektoris ning ekspordib oma tooteid muu hulgas ka EMPsse; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

JBS SA tegeleb veiselihatoodete, nahkade ja muude veistest saadavate toodete, samuti valmistoitude tootmisega Brasiilias, Argentinas, Ameerika Ühendriikides ja Austraalias. Ta tegutseb ka sea- ja kanalihasektoris ning ekspordib oma tooteid muu hulgas ka EMPsse;

| — | Seara tegeleb peamiselt kanade ja sigade kasvatamisega tapaloomadeks ning sea- ja kanalihast esmaste ja töödeldud toodete tootmisega Brasiilias. Seara ekspordib peamiselt kanu ja teatavaid töödeldud kanalihatooteid EMPsse; |
| --- | --- |

—

Seara tegeleb peamiselt kanade ja sigade kasvatamisega tapaloomadeks ning sea- ja kanalihast esmaste ja töödeldud toodete tootmisega Brasiilias. Seara ekspordib peamiselt kanu ja teatavaid töödeldud kanalihatooteid EMPsse;

| — | Zenda tegutseb nahatööstuses: ta toodab nahka kasutamiseks mitmesugustes valdkondades, sealhulgas lennuki-, auto-, mööbli- ja jalatsitööstuses. |
| --- | --- |

—

Zenda tegutseb nahatööstuses: ta toodab nahka kasutamiseks mitmesugustes valdkondades, sealhulgas lennuki-, auto-, mööbli- ja jalatsitööstuses.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/8

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 251/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„DAUJĖNŲ NAMINĖ DUONA”

EÜ nr: LT-PGI-0005-01059-28.11.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Daujėnų naminė duona”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Leedu Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 2.4. | Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
| --- | --- |

Klass 2.4.

Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kaitstud geograafilise tähisega „Daujėnų naminė duona” tähistatakse tumedat rukkileiba, mis on traditsioonilise valmistamisviisi järgi algusest lõpuni kodus tehtud. Juuretisega rukkijahutainas käärib aeglaselt puust astjas, mis peab olema täies ulatuses tehtud tammepuidust, või sellises astjas, mille põhi ja küljed on tammelaudadest. Leiba küpsetatakse hõõguvatel sütel või savist leivaahjus.

Kuju

Leivapätsid on ovaalsed või neljakandilised.

Kaal

Ovaalsed pätsid: 4–4,5 kg.

Neljakandilised pätsid: 4,5–10 kg.

Välimus

Oleneb kasutusest. Igapäevaseks söögiks ettenähtud leivapätsid on sileda pealispinnaga, pidulikeks puhkudeks küpsetatud leibade pealispind on kaunistatud rukkitainatükkidest eripealdiste, pidulike ornamentide või lillemotiividega.

Küpsenud leiva üsna tume koorik võib olla nähtavate pragudega.

Leivapätsi kujust olenemata võib leivakooriku paksus olla leiva seljal kuni 6 mm ja alusküljel kuni 4 mm. Leivakooriku värvus on pruun kuni tumepruun.

Küpsetatud ja jahutatud leivapätsi sisu on helepruuni värvusega, elastne, poorne, selles ei ole pihusainete jälgi, uurdeid ega paksendeid. Leivasisu on küllaltki kleepuv ning paiguti nähtavate köömnetega.

Füüsikalised ja keemilised omadused

Leivasisu niiskus – kuni 43 %.

Leivasisu happesus – maksimaalselt 11 kraadi (tiitritav happesus).

Leivasisu poorsus – vähemalt 57 %.

Maitse, lõhn

Leib on seda liiki leivale iseloomuliku meeldiva rikkaliku lõhna ning magushapuka maitsega.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

| — | Sõelutud rukkijahu temperatuuril 20–22 °C; |
| --- | --- |

—

Sõelutud rukkijahu temperatuuril 20–22 °C;

| — | joogivesi; |
| --- | --- |

—

joogivesi;

| — | suhkur; |
| --- | --- |

—

suhkur;

| — | söögisool; |
| --- | --- |

—

söögisool;

| — | köömned; |
| --- | --- |

—

köömned;

| — | leivaastjas leiduv naturaalne juuretis. |
| --- | --- |

—

leivaastjas leiduv naturaalne juuretis.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Määratletud geograafilises piirkonnas peavad toimuma kõik järgmised tootmisetapid:

| — | leivataina segamine; |
| --- | --- |

—

leivataina segamine;

| — | segu kääritamine; |
| --- | --- |

—

segu kääritamine;

| — | taina sõtkumine; |
| --- | --- |

—

taina sõtkumine;

| — | leivapätside käsitsi vormimine; |
| --- | --- |

—

leivapätside käsitsi vormimine;

| — | leiva küpsetamine hõõguvatel sütel või savist leivaahjus; |
| --- | --- |

—

leiva küpsetamine hõõguvatel sütel või savist leivaahjus;

| — | leiva jahutamine (vähemalt 12 tundi). |
| --- | --- |

—

leiva jahutamine (vähemalt 12 tundi).

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Tervelt või viilutatult pakendatud leiva „Daujėnų naminė duona” jahutatud pätsid on eri suurusega. Ovaalsed leivapätsid lõigatakse pooleks või veerandikeks. Neljakandilised pätsid lõigatakse 400 g–450 g tükkideks. Terved pätsid või lõigatud tükid pakitakse leiva pakendamiseks ettenähtud kile- või paberkotti.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Vastavalt kõnealuse toote avaldatud spetsifikaadile võivad leivaküpsetajad nimetust „Daujėnų naminė duona” kasutada märgistusel reklaami ja turustuse eesmärgil.

Märgistusel peab olema

| — | leiva valmistaja täpne nimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

leiva valmistaja täpne nimi ja aadress;

| — | sõnad „saugoma geografinė nuoroda” (kaitstud geograafiline tähis) ja/või Euroopa Liidu sümbol. |
| --- | --- |

—

sõnad „saugoma geografinė nuoroda” (kaitstud geograafiline tähis) ja/või Euroopa Liidu sümbol.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Daujėnai valla halduspiirid.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Daujėnai valla leivaahjudes on rukkileiba küpsetatud alates 17. sajandist. Iga talunik küpsetas leiba oma pere jaoks. Selleks oli tal kõik vajalikud asjad olemas – käsikivid terade jahvatamiseks, puidust (tammepuit) leivaastjad taina kääritamiseks, savist leivaahi ja puidust leivalabidas. Kõik loetletud asjad olid kodus tehtud, peres talletatud ja järgmisele põlvele edasi antud. Mõnes peres on tänapäevani säilinud leivateoks vajalik (leivaahjud, -astjad, -labidad), mida võib näha ka muuseumis. Need leivaküpsetamise sügavalt juurdunud traditsioonid on kujunenud pika aja vältel ning püsinud tänapäevani hoolimata 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi tööstusliku leivavalmistamise kiirest ja ulatuslikust levikust. Kui 20. sajandi lõpus tekkisid kodus jaemüügiks toodete valmistamise võimalused, algas 1995. aastal leiva „Daujėnų naminė duona” turustamine. Nii kujunes selle rukkileiva küpsetamine oma majapidamises pereäriks.

Leiva nimetuses tähendab sõna „naminė” – „kodus tehtud” ning sõna „Daujėnų” on pärisnimi.

Leiva valmistamise paljude aastate jooksul on selle eriomadusi pidevalt parandatud. Kuigi käsiraamatutes ja erialakirjanduses ei ole selle punktis 4 osutatud määratletud geograafilise piirkonnaga tihedalt seotud toote valmistusviisi kirjeldust, on peredes põlvest põlve edasi antud leivaküpsetamise juhtnööre ja praktilisi oskusi.

Geograafilises piirkonnas valmistatud leib on ainulaadne tänu tavapäraselt majapidamist juhtinud perenaiste kogutud teadmistele, traditsioonilistele retseptidele ja muistsetele valmistusviisidele, mille puhul kasutatakse peredes siiani säilinud või kodus valmistatud ehedaid leivateoriistu. Hoolikalt hoitud retseptidest sõltub leiva kvaliteet ja maitse. Leiva kvaliteedi oluline tagatis on leivasõtkumise astja ning selles hoitud juuretis. Sellega on seotud tava, et oma astjat ei laenatud teise majapidamise perenaisele. Sel juhul oleks oma pere juuretis majast välja viidud ja ära rikutud. Retsepti järgmine saladus on kääritamise pikkus ja segamise aeg, mille leivavalmistaja määrab kindlaks on teadmiste ja kogemuse põhjal.

Tänapäeval on seda liiki leiva valmistamisse kaasatud inimesed punktis 4 osutatud määratletud geograafilises piirkonnas elanud perede või põlvest põlve leivaküpsetamise oskustega perekondade järeltulijad.

5.2.   Toote eripära

Selle leiva eristatav kvaliteet on tingitud väga vähe muudetud vanast valmistusmeetodist, mille puhul on vaja hoolikat käsitsitööd, terast tähelepanu üksikasjadele, kogemusi ja taibukust. Leivategu käis traditsioonilisel viisil – ahjutäie leibade jaoks segati tainas, mida aeglaselt kääritati tammepuidust või tammest põhja ja küljelaudadega leivaastjas. Tammepuidust sõtkumisastja küljelaudades säilib happesus, millest on tingitud leiva maitse. Seetõttu kasutatakse tammepuidust riistu juba rohkem kui sada aastat ja pärandatakse ühelt põlvkonnalt edasi järgmisele.

Muudest samalaadsetest leibadest erineb leib „Daujėnų naminė duona” suuruse (pätsi kaal 4–10 kg) ja eriomaduste poolest.

Selle leiva veel üks iseloomulik tunnus on, et kasutatakse ainult rukkijahu, mida kääritatakse tammepuidust sõtkumisastjas. See tähendab, et leib säilib värskena pikka aega (kaks nädalat) ega muutu tahkeks. Pikk säilitamisaeg ei mõjuta leiva maitset, mis lõplikult kujuneb välja teisel päeval pärast küpsetamist.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Seos leiva „Daujėnų naminė duona” ja geograafilise piirkonna vahel põhineb toote mainel ja küpsetajate oskusel valmistada punktis 5.2. kirjeldatud omadustega leiba.

Leiva „Daujėnų naminė duona” maine on põhimõtteliselt seotud leivategemise muutmata traditsiooniga, mida Daujėnai vallas on põlvest põlve edasi antud ning mis on tarbijate usalduse võitnud ainulaadse toote tagatis.

Leiva „Daujėnų naminė duona” mainest annavad tunnistust selle toote järjepidev tutvustamine näitustel, kaubandusmessidel ja festivalidel, saadud auhinnad ja preemiad ning tutvustused ajakirjanduses ja meedias:

| — | leib „Daujėnų naminė duona” on olnud Leedu esindajaks paljudel maailmanäitustel: 2002 – näitus Biofach Nürnbergis, 2003 – tarbijate mess Grüne Woche Berliinis, Saksamaa; 2004 – rahvusvaheline toidu ja jooginäitus Expo dei sapori Milanos, Itaalia; 2005 – näitus Polagra Poznańis, Poola; 2006 – rahvusvaheline põllumajanduse ja toidu näitus Zolotaja osen Moskvas, Venemaa; ja muud üritused; |
| --- | --- |

—

leib „Daujėnų naminė duona” on olnud Leedu esindajaks paljudel maailmanäitustel: 2002 – näitus Biofach Nürnbergis, 2003 – tarbijate mess Grüne Woche Berliinis, Saksamaa; 2004 – rahvusvaheline toidu ja jooginäitus Expo dei sapori Milanos, Itaalia; 2005 – näitus Polagra Poznańis, Poola; 2006 – rahvusvaheline põllumajanduse ja toidu näitus Zolotaja osen Moskvas, Venemaa; ja muud üritused;

| — | eriliste kirjade või muude pidulike kaunistustega leiva „Daujėnų naminė duona” pätsid on ehteks Daujėnai valla külade, koolide või kirikukoguduste korraldatud festivalidel, suvistepühal jne; |
| --- | --- |

—

eriliste kirjade või muude pidulike kaunistustega leiva „Daujėnų naminė duona” pätsid on ehteks Daujėnai valla külade, koolide või kirikukoguduste korraldatud festivalidel, suvistepühal jne;

| — | rikkalike pidulike kaunistustega leiva „Daujėnų naminė duona” pätsid kui perekonna tugevuse, ustavuse, viljakuse ja tagasihoidlikkuse sümbol on lauakaunistuseks ka pulmades, ristsetel ja sünnipäevadel; |
| --- | --- |

—

rikkalike pidulike kaunistustega leiva „Daujėnų naminė duona” pätsid kui perekonna tugevuse, ustavuse, viljakuse ja tagasihoidlikkuse sümbol on lauakaunistuseks ka pulmades, ristsetel ja sünnipäevadel;

| — | leiba „Daujėnų naminė duona” pakutakse külalistele eri laatadel, rahvalikel festivalidel ja muudel üritustel. |
| --- | --- |

—

leiba „Daujėnų naminė duona” pakutakse külalistele eri laatadel, rahvalikel festivalidel ja muudel üritustel.

Alates 2002. aastast on leib „Daujėnų naminė duona” tunnustatud kulinaarse pärandi tootena, millele Leedu kulinaarse pärandi fond on välja andnud sertifikaadi. 2008. aastal anti tootele näitusel Agrobalt kuldmedal; samal aastal Kaunase tehnoloogiaülikooli toiduainete instituudi ja põllumajandusministeeriumi korraldatud võistlusel – Leedu parima leiva diplom. 2009. aastal andis põllumajandusministeerium tootele kulinaarse pärandi toote sertifikaadi.

Leiva „Daujėnų naminė duona” tuntusest ja mainest annavad tunnistust piirkondlikus, riiklikus ja välismaa ajakirjanduses ilmunud artiklid: „Namai, kvepiantys duona ir moliu” (Leiva ja saviahju järele lõhnav kodu) (Darbas, 1995, nr 88); „Jauki gėlių kaimynystė” (Lillede sõbralik naabruskond) (Darbas, 1996, nr 92); „Saimetos duona gardžiuosis ir prancūzai” (Saimeta leib maitseb isegi prantslastele) (Darbas, 1997, nr 59); „Ūkininkė, įklimpusi į verslą” (Perenaine takerdub äris) (Panevėžio rytas, 1998, nr 160); „Saimetoje visada kvepia švente” (Saimetas lõhnab alati peo järele) (Darbas, 1999, nr 11); „Karves pardavusi kepa duoną” (Lehmad müüdi maha, nüüd tehakse leiba) (Panevėžio rytas, 2000, nr 39); „Kaimiška duona gardesnė?” (Kas maaleib maitseb paremini?) (Geras skonis. Gastronomija, gėrimai, vartojimo kultūra, 2000, nr 1); „Klestinčios Daujėnų kaimo kepyklos savininkė Vita Stankevičienė siūlo kelias dešimtis rūšių grūdų gaminių” (Daujėnų küla õitsval järjel pagariäri perenaine pakub tosinaid sorte teraviljatooteid) (Alytaus naujienos, 2000, nr 2008); „Daujėnų duona susidomėjo švedai” (Daujėnų leib tekitas huvi Rootsis) (Lietuvos aidas, 2000, nr 104); „Gula ir keliasi su nerimu” (Magama heita ja murega ärgata) (Lietuvos aidas, 2001, nr 262); „Parduotuvėje „Saimeta“ – duona ir konditerijos gaminiai be cheminių priedų” (Saimeta pagariäri – keemiliste lisaaineteta leib ja hõrgutavad kondiitritooted) (Santarvė, 2001, nr 144); „Daujėnus išgarsino duona” (Leiva tõttu kuulsaks saanud Daujėnai) (Respublika, 2002, nr 68); „Mamos receptas išgarsino dukterį” (Ema retsept tõi tütrele kuulsust) (Lietuvos žinios, 2003, nr 36); „Daujėnų duonoje – dar gyvas javas” (Daujėnai leivas on elus teravili) (Laikas, 21. november 2003); „Tarptautinėje parodoje „Žalioji savaitė” Lietuva nustebino pačius išrankiausius lankytojus” (Rahvusvahelisel messil Grüne Woche suutis Leedu üllatada isegi kõige nõudlikumaid külastajaid) (Ūkininko patarėjas, 2003, nr 10); „Prezidentas gyrė sodžiuje keptą duoną” (President kiidab maal küpsetatud leiba) (XXI Amžius, 2003, nr 40); „Firmos veiklos variklis – fanatizmas” (Ettevõtte käimapanev jõud – fanatism) (Aukštaitijos verslo balsas, 2004, nr 24); „Berlyno šturmas – pavyko” (Tormijooksuga vallutatud Berliin) (Darbas, 2004, nr 19); „Daujėnų naminei duonai – aukso medalis” (Daujėnai koduküpsetatud leib – kuldmedali võitja) (Darbas, 2008, nr 115); „Naujas parodos „AgroBalt“ etapas: tarp Vakarų ir Rytų” (Agrobalti uus etapp – ida ja lääne vahel) (Ūkininko patarėjas, 2008, nr 114); „AgroBalt šventė gamintojams ir vartotojams” (Agrobalt – tootjate ja tarbijate pidu) (Valstietis, 7. oktoober 2008); „Kaip Vitalija Stankevičienė išgarsino Daujėnus?” (Kuidas Vitalija Stankevičienė Daujėnai kuulsaks tegi?) (Respublika, 2010, nr 85); „Lietuvą išgarsinusi Daujėnų duona – šeimos tradicija” (Leedu kuulsaks teinud leib on peretraditsioon) (Ūkininko patarėjas, 2011, nr 40); „Žalioji savaitė: pasaulio kvapai ir skoniai” (Grüne Woche – maailma lõhnad ja maitsed) (Voruta, 21. jaanuar 2011).

Leiva „Daujėnų naminė duona” küpsetamist peetakse piirkonna üheks erijooneks, mida tutvustatakse turistidele mõeldud reklaamtrükistes („Путешествуем по Пасвальскому краю. Туристическая карта района;” (Reisimine Pasvalyse piirkonnas. Piirkonna turismikaardid.); „Lithuanian food export”, (Leedu toiduainete eksport) 1998, mai; „Brown Bread from Daujėnai, LŽ. Trademark Lithuania” (Daujėnai tume leib. Leedu kaubamärk). Lietuviškas ženklas, 2000, nr 2). Leiva „Daujėnų naminė duona” populaarsust kinnitavad ka intervjuud põllumajanduse erisaadetes, nt BTV 7. detsembri 2008. aasta saates „Tarp miesto ir kaimo” (Linna ja maa vahel) ning 31. jaanuari 2009. aasta saates „Apie ūkį ir bites” (Talust ja mesilastest).

Vastavalt 2010. aastal tehtud tarbijaküsitluse tulemustele seostas viiest vastajast neli leiba „Daujėnų naminė duona” Daujėnai piirkonnaga (2010. aasta küsitluse teostas Leedu valitsusasutus Leedu kulinaarse pärandi fond). Küsitlusest ilmnes, et tarbijad teavad leiba „Daujėnų naminė duona”, otsivad seda kauplustes teadlikult ning söövad seda igapäevase toidusena; kaunistatud leivapätse võetakse välismaale sõites meelsasti kaasa kingituseks või suveniiriks.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index163&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2945

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/13

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 251/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„GOFIO CANARIO”

EÜ nr: ES-PGI-0005-0942-24.01.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Gofio Canario”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Gofio Canario” on Kanaari saarte toode, mida valmistatakse röstitud teravilja jahvatamise teel ning millele võidakse lisada meresoola. Mõnikord lisatakse gofio'le kaunvilju, mida töödeldakse samamoodi nagu teravilja.

Füüsikalised ja organoleptilised omadused

„Gofio Canario” on jahulaadne pulber, mille jahvatusaste on sama nagu täisterajahul.

Tootel on allpool nimetatud organoleptilised omadused.

| — | Välised omadused: värvus ulatub vandlikollasest meekarva kollase ja tumepunakani, sõltuvalt röstimisastmest ja valmistamisel kasutatud toorainest. |
| --- | --- |

—

Välised omadused: värvus ulatub vandlikollasest meekarva kollase ja tumepunakani, sõltuvalt röstimisastmest ja valmistamisel kasutatud toorainest.

| — | Lõhnaomadused: tootel on tulenevalt valmistamisel kasutatud toorainest keskmiselt tugev röstimis-, taime- ja pähklilõhn. |
| --- | --- |

—

Lõhnaomadused: tootel on tulenevalt valmistamisel kasutatud toorainest keskmiselt tugev röstimis-, taime- ja pähklilõhn.

| — | Maitseomadused: esile tõuseb hõrk maitse, suus sulavus ja röstimisastmest sõltuvalt kas moka-, kohvi- või äsjavalmistatud biskviidi maitse. |
| --- | --- |

—

Maitseomadused: esile tõuseb hõrk maitse, suus sulavus ja röstimisastmest sõltuvalt kas moka-, kohvi- või äsjavalmistatud biskviidi maitse.

| — | Katsumisel on toode tuntavalt pehme ja kleepuv, mis tuleneb toote teralisusest. |
| --- | --- |

—

Katsumisel on toode tuntavalt pehme ja kleepuv, mis tuleneb toote teralisusest.

Keemilised omadused

| — | Valgusisaldus vähemalt 7,0 %. |
| --- | --- |

—

Valgusisaldus vähemalt 7,0 %.

| — | Kiudaine minimaalne kogusisaldus 1,5 %. |
| --- | --- |

—

Kiudaine minimaalne kogusisaldus 1,5 %.

| — | Süsivesikud vähemalt 45 %. |
| --- | --- |

—

Süsivesikud vähemalt 45 %.

| — | Rasvasisaldus kuni 5 %. |
| --- | --- |

—

Rasvasisaldus kuni 5 %.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

| — | Teraviljad: nisu, hirss (mais), oder, rukis, kaer, riis. |
| --- | --- |

—

Teraviljad: nisu, hirss (mais), oder, rukis, kaer, riis.

| — | Kaunviljad: uba, kikerhernes, soja. |
| --- | --- |

—

Kaunviljad: uba, kikerhernes, soja.

| — | Meresool. |
| --- | --- |

—

Meresool.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

| | Esimene etapp: puhastamine.
  Selles etapis puhastatakse toorainena kasutatavad teraviljaseemned ja kaunviljad, eemaldades pisikesed taimeosad, katkised terad ja muud saagikoristuse kõrvalsaadused. Puhastamine toimub mehaaniliselt kas sõelte ja tekitatud tuuletõmbuse abil või püülimise või tuulamise abil (kasutades käsisõela). |
| --- | --- |

Esimene etapp: puhastamine.

Selles etapis puhastatakse toorainena kasutatavad teraviljaseemned ja kaunviljad, eemaldades pisikesed taimeosad, katkised terad ja muud saagikoristuse kõrvalsaadused. Puhastamine toimub mehaaniliselt kas sõelte ja tekitatud tuuletõmbuse abil või püülimise või tuulamise abil (kasutades käsisõela).

| | Teine etapp: röstimine ja jahutamine.
  Röstimisseadme abil toorainet kuumtöödeldakse, kusjuures röstimistemperatuur ei ole kõrgem kui 200 °C.
  Selleks et jahutada röstitud toode toatemperatuurile, jäetakse see seisma kottidesse või jahutuskastiks (cajas de enfriamiento) nimetatavatesse anumatesse. Jahutamisprotsessi võib kiirendada lahtise lintkonveieri kasutamise või tekitatud tuuletõmbuse abil. |
| --- | --- |

Teine etapp: röstimine ja jahutamine.

Röstimisseadme abil toorainet kuumtöödeldakse, kusjuures röstimistemperatuur ei ole kõrgem kui 200 °C.

Selleks et jahutada röstitud toode toatemperatuurile, jäetakse see seisma kottidesse või jahutuskastiks (cajas de enfriamiento) nimetatavatesse anumatesse. Jahutamisprotsessi võib kiirendada lahtise lintkonveieri kasutamise või tekitatud tuuletõmbuse abil.

| | Kolmas etapp: jahvatamine.
  Jahvatamine on gofio tootmisprotsessi keskne osa.
  Röstitud terad transporditakse jahvatuspiirkonda, kus need veskis jahvatatakse.
  Kolmanda etapi kestuse üle otsustab mölder, kes toodet katsumise teel kontrollib.
  Jahvatamine lõpetatakse, kui on saavutatud gofio'le iseloomulik pehmus ja kleepuvus.
  Organoleptilise kontrolli teostab ja seda tõendab meistermölder enne toote pakendamist. |
| --- | --- |

Kolmas etapp: jahvatamine.

Jahvatamine on gofio tootmisprotsessi keskne osa.

Röstitud terad transporditakse jahvatuspiirkonda, kus need veskis jahvatatakse.

Kolmanda etapi kestuse üle otsustab mölder, kes toodet katsumise teel kontrollib.

Jahvatamine lõpetatakse, kui on saavutatud gofio'le iseloomulik pehmus ja kleepuvus.

Organoleptilise kontrolli teostab ja seda tõendab meistermölder enne toote pakendamist.

| | Neljas etapp: pakendamine.
  Kirjeldatud viisil valmistatud gofio't säilitatakse hoiukohas kuni pakendamiseni, mis toimub automatiseeritult, poolautomatiseeritult või käsitsi. |
| --- | --- |

Neljas etapp: pakendamine.

Kirjeldatud viisil valmistatud gofio't säilitatakse hoiukohas kuni pakendamiseni, mis toimub automatiseeritult, poolautomatiseeritult või käsitsi.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Tulenevalt gofio omadustest (tegemist on pulbrilise kuivainega, millel on erilised organoleptilised omadused) peab pakendamine toimuma võimalikult kiiresti pärast röstimist ja jahvatamist. Seetõttu tuleb lõpptoode pakendada Kanaari saarte geograafilises piirkonnas, et selle kvaliteet säiliks.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Toote märgisel peab olema selgelt näha Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise sümbol ja sõnad „Indicación Geográfica Protegida „Gofio Canario””.

Kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud tarbimiseks mõeldud gofio'l peab olema märgis ja numbriga varustatud lisamärgis. Nimetatud numbri kasutamiseks annab loa ja seda kontrollib kontrolliasutus. See tunnusmärk pannakse tootele igal juhul enne selle ringlusse laskmist ja viisil, mis ei võimalda selle uuesti kasutamist.

Märgisele võib lisada ka saare nime ja gofio tootmispiirkonna ning tooraine päritolu.

Kui gofio on valmistud käsikivi abil, võib sel viisil saadud toote märgisele lisada märke „Käsitöö” või „Valmistatud käsikivi abil”.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

KPNiga „Gofio Canario” hõlmatud gofio geograafiline tootmispiirkond on Kanaari saared.

Kanaari saared asuvad Atlandi ookeani mõõdukalt sooja kliimaga põhjaosas, koordinaatide 27° 37′ ja 29° 25′ põhjalaiust (lähistroopikavööde) ning 13° 20′ ja 18° 10′ läänepikkust vahel. Aafrika rannik jääb mandrile kõige lähemal ja sellest kõige kaugemal asuvast Kanaari saarest vastavalt 100 ja 500 km kaugusele.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Kõnealune KGT tugineb nimetuse mainele, mis omakorda põhineb traditsioonilisel valmistamisviisil, kus on oluline roll vilunud meistermöldril, kes otsustab jahvatamise ja röstimise kestuse üle. Nimetatud „Gofio Canario” valmistamise tava on Kanaaridel säilitatud ammustest aegadest peale. Meistermöldri vilumusel on otsustav roll röstimise ja jahvatamise kestuse määramisel. Tegemist on Kanaari saarte kohaliku tavaga, mida on edasi antud põlvest põlve.

Meistermölder on olemas nii veskikividega veskites kui ka metallsilindritega veskites, kus toodet „Gofio Canario” valmistatakse. Jahvatamise aeg ei ole kusagil kindlaks määratud. Selle protsessi kestuse määrab meistermölder, keda nimetatakse ka veskimeistriks. Tehnoloogia kasutuselevõtt veskites ei ole kahandanud meistermöldri traditsioonilist rolli. Just tema teab täpselt, millal jahvatamine lõpetada. Jahvatamine toimub jätkuvalt käsitööna – see ei ole tööstuslikult programmeeritud ning selle kestus ei ole täpselt kindlaks määratud. Selle üle otsustab meistermölder, kes teab toote organoleptiliste omaduste põhjal, millal jahvatamine lõpetada. Sama kehtib röstimise kohta: selle protsessi juures on oluline terade röstimise temperatuur ja aeg, mille määrab meistermölder röstitava teravilja ja konkreetse töödeldava partii kvaliteediomaduste põhjal. Meistermölder lähtub röstimisel valmistatava toote lõhnast ja röstimisseadmest väljavõetud toote vahetust hindamisest. Kõnealused organoleptilised omadused on kokku võetud käesoleva dokumendi punktis 3.2.

„Gofio Canario” veskites tegutsevad meistermöldrid, kes määravad iga tootmisetapi kestuse põlvest põlve edasi antud oskuste põhjal, on selle toote valmistamise juures keskse tähtsusega.

5.2.   Toote eripära

„Gofio Canario” tuntusest ja omadustest annavad tunnistust allpool kirjeldatud ajaloolised allikad.

| — | Esimesed Kanaari saartele saabunud eurooplased panid tähele, et saarte põliselanikud valmistasid odra- ja muudest teradest toiduainet, mida nad kergelt röstisid ja veskites jahvatasid. Gran Canarial enne konkistat elanud põlisasukad nimetasid seda toiduainet gofio'ks ning see sõna on kasutusel ka tänapäeval (García Quesada, 1998). |
| --- | --- |

—

Esimesed Kanaari saartele saabunud eurooplased panid tähele, et saarte põliselanikud valmistasid odra- ja muudest teradest toiduainet, mida nad kergelt röstisid ja veskites jahvatasid. Gran Canarial enne konkistat elanud põlisasukad nimetasid seda toiduainet gofio'ks ning see sõna on kasutusel ka tänapäeval (García Quesada, 1998).

| — | Erilist tähelepanu väärib Pérez Vidali artikkel (1955), milles ta toob välja sõna gofio kui kõige selgema näite Kanaari saarte sõnavara mõjust Ladina-Ameerika sõnavarale. See sõna on Ladina-Ameerikas nii laialt levinud, et mõnes hispaania keele sõnaraamatus on see märgitud amerikanismina. José Pérez Vidali teoses „La aportación de canarias a la población de América” (Kanaari saarte pärand Ameerikas) (1955) on siiski kinnitust leidnud, et sõna pärineb Kanaaridelt. |
| --- | --- |

—

Erilist tähelepanu väärib Pérez Vidali artikkel (1955), milles ta toob välja sõna gofio kui kõige selgema näite Kanaari saarte sõnavara mõjust Ladina-Ameerika sõnavarale. See sõna on Ladina-Ameerikas nii laialt levinud, et mõnes hispaania keele sõnaraamatus on see märgitud amerikanismina. José Pérez Vidali teoses „La aportación de canarias a la población de América” (Kanaari saarte pärand Ameerikas) (1955) on siiski kinnitust leidnud, et sõna pärineb Kanaaridelt.

| — | Kõnealusest Kanaari saarte elanike ainulaadsest toiduainest annavad tunnistust arvukad omaaegsed ametlikud kroonikakirjutajad ja reisikirjade autorid. Nende seas paistavad silma ajaloolane ja munk Abreu Galindo (1590–1602), kes kirjeldab gofio't oma teoses „Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias” (Seitsme Kanaari saare konkista ajalugu), ja Marín de Cubas (1694). |
| --- | --- |

—

Kõnealusest Kanaari saarte elanike ainulaadsest toiduainest annavad tunnistust arvukad omaaegsed ametlikud kroonikakirjutajad ja reisikirjade autorid. Nende seas paistavad silma ajaloolane ja munk Abreu Galindo (1590–1602), kes kirjeldab gofio't oma teoses „Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias” (Seitsme Kanaari saare konkista ajalugu), ja Marín de Cubas (1694).

| — | „Gofio Canario” on Kanaaride algupäraga toode, mis on olnud ja on ka praegu selle piirkonna kõige traditsioonilisem toiduaine. Sellele viitavad arvukad tänapäevani säilinud dokumendid ja esemed, mida hoitakse teadus- ja etnoloogiamuuseumides ning millest nähtub, et gofio tarbimine on iidne tava, mis ulatub saarte esmaasukate aegadest tänapäeva. |
| --- | --- |

—

„Gofio Canario” on Kanaaride algupäraga toode, mis on olnud ja on ka praegu selle piirkonna kõige traditsioonilisem toiduaine. Sellele viitavad arvukad tänapäevani säilinud dokumendid ja esemed, mida hoitakse teadus- ja etnoloogiamuuseumides ning millest nähtub, et gofio tarbimine on iidne tava, mis ulatub saarte esmaasukate aegadest tänapäeva.

| — | Gofio valmistamise tavad on säilinud samasugustena, nagu need olid Kanaaride põliselanikel, sest 15. sajandil toimunud konkista käigus võtsid konkistadoorid gofio põhitoiduainena omaks. |
| --- | --- |

—

Gofio valmistamise tavad on säilinud samasugustena, nagu need olid Kanaaride põliselanikel, sest 15. sajandil toimunud konkista käigus võtsid konkistadoorid gofio põhitoiduainena omaks.

| — | René Verneau (1891) käsitleb oma raamatus „Cinq années de séjour aux Iles Canaries” (Viis aastat Kanaari saartel) kõnealuse toiduaine tähtsust saarte põlis- ja uuselanike jaoks. |
| --- | --- |

—

René Verneau (1891) käsitleb oma raamatus „Cinq années de séjour aux Iles Canaries” (Viis aastat Kanaari saartel) kõnealuse toiduaine tähtsust saarte põlis- ja uuselanike jaoks.

Toote muudavad eripäraseks valmistamisprotsessist tulenevad organoleptilised omadused, mida on kirjeldatud punktis 3.2.

Valmistamisviise, seadmete kontrollimise meetodeid, röstimisastmeid ja eri terade segude koostist hõlmavat teavet on edasi antud põlvest põlve. Paljudes töökodades on töötatud välja parimate organoleptiliste omadustega gofio valmistamise meetodid, lähtudes vanadest retseptidest, kus tera- ja/või kaunviljade vahekord on erinev ning mis suulise pärimuse järgi parandavad toote kvaliteeti. Röstimis- ja jahvatamisprotsessi, millega saavutatakse toote ehtsus, milles tarbija võib veenduda toote vaatamise, nuusutamise ja katsumise teel, kontrollib vilunud meistermölder, kes kasutab põlvest põlve edasi antud kogemusi – enamik tänapäevani säilinud veskitest kuuluvad pereettevõtetele.

Gofio'le iseloomulikud organoleptilised omadused tulenevad peamiselt tera- ja/või kaunviljade röstimisastmest ning aeglasest jahvatamisest, mis kujutavad endast kahtlemata geograafilise piirkonnaga seotud valmistusviisi.

Kõik nimetatud eripärased tegurid annavad tootele füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused, mis eristavad seda selgelt muudest toodetest ja mida tarbijad kõrgelt hindavad.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Eri päritoluga gofio'te erinevuste kindlakstegemiseks tehtud uurimuste käigus on saadud järgmised tulemused:

| — | Kanaari saartel ja väljaspool Kanaari saari valmistatud tootenäidiste võrdlemisel ilmnevad olulised erinevused lõhna- ja maitseomadustes. Täpsemalt on „Gofio Canario” lõhn, röstimisaste ja kleepuvus märkimisväärselt teistsugune kui mujal toodetud gofio'l. Kleepuvus on tekstuurinäitaja, mille alusel toodet kõige paremini muudest eristada; |
| --- | --- |

—

Kanaari saartel ja väljaspool Kanaari saari valmistatud tootenäidiste võrdlemisel ilmnevad olulised erinevused lõhna- ja maitseomadustes. Täpsemalt on „Gofio Canario” lõhn, röstimisaste ja kleepuvus märkimisväärselt teistsugune kui mujal toodetud gofio'l. Kleepuvus on tekstuurinäitaja, mille alusel toodet kõige paremini muudest eristada;

| — | on olemas selge seos toote päritolupiirkonna ning selle värvuse, lõhna, röstimisastme, kleepuvuse ja üldise väärtuse vahel. |
| --- | --- |

—

on olemas selge seos toote päritolupiirkonna ning selle värvuse, lõhna, röstimisastme, kleepuvuse ja üldise väärtuse vahel.

Just röstimisastme ja kleepuvusega seotud organoleptilised omadused eristavad toodet „Gofio Canario” mujalt pärit gofio'st. Need omadused aga sõltuvad otseselt meistermöldri oskustest. Seega on Kanaari saarte meistermöldrite kogemused „Gofio Canario” eriliste organoleptiliste omaduste saavutamisel määrava tähtsusega ning see näitab, et Kanaari saarte tootmistavade ja kõnealuse toote eriomaduste vahel on olemas põhjuslik seos.

„Gofio Canario” nime kandva toote maine ja üldtuntus tulenevad toote erilistest omadustest. Lugematu hulk väljaandeid ja retsepte, milles viidatakse tootele „Gofio Canario”, on veel üks tõend selle seotusest Kanaari saartega.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7 (3))

http://www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca/Doc/Productos_calidad/Pliego_de_condiciones_IGP_Gofio_Canario.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

---