# Az Európai Unió C 251/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.251.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 251 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. augusztus 31. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.251.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 251

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. augusztus 31.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 251/01 | Euroátváltási árfolyamok | 1 |
| 2013/C 251/02 | Vélemény a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2013. március 22-én megfogalmazott véleménye az AT.39727 – CEZ ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről – Előadó: Ciprus | 2 |
| 2013/C 251/03 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése (AT.39727 – CEZ) | 3 |
| 2013/C 251/04 | A bizottság határozatának összefoglalója (2013. április 10.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 102. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárásról (Ügyszám AT.39727 – CEZ) (az értesítés a C(2013) 1997. final számú dokumentummal történt) | 4 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 251/01

Euroátváltási árfolyamok

1

2013/C 251/02

Vélemény a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2013. március 22-én megfogalmazott véleménye az AT.39727 – CEZ ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről – Előadó: Ciprus

2

2013/C 251/03

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése (AT.39727 – CEZ)

3

2013/C 251/04

A bizottság határozatának összefoglalója (2013. április 10.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 102. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárásról (Ügyszám AT.39727 – CEZ) (az értesítés a C(2013) 1997. final számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2013) 1997. final számú dokumentummal történt)

4

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 251/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 6 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 251/06 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 8 |
| 2013/C 251/07 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 13 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 251/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

6

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2013/C 251/06

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

8

2013/C 251/07

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 31.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2013. augusztus 30.

2013/C 251/01

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3235 |
| JPY | Japán yen | 130,01 |
| DKK | Dán korona | 7,4594 |
| GBP | Angol font | 0,85395 |
| SEK | Svéd korona | 8,7503 |
| CHF | Svájci frank | 1,2310 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,0905 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,735 |
| HUF | Magyar forint | 300,78 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7028 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2633 |
| RON | Román lej | 4,4320 |
| TRY | Török líra | 2,6868 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4820 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3936 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,2627 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7041 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6867 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 468,90 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,6670 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,0979 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5683 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 918,52 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,3554 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,996 |
| RUB | Orosz rubel | 44,0050 |
| THB | Thaiföldi baht | 42,557 |
| BRL | Brazil real | 3,1122 |
| MXN | Mexikói peso | 17,6158 |
| INR | Indiai rúpia | 87,8470 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3235

JPY

Japán yen

130,01

DKK

Dán korona

7,4594

GBP

Angol font

0,85395

SEK

Svéd korona

8,7503

CHF

Svájci frank

1,2310

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,0905

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,735

HUF

Magyar forint

300,78

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7028

PLN

Lengyel zloty

4,2633

RON

Román lej

4,4320

TRY

Török líra

2,6868

AUD

Ausztrál dollár

1,4820

CAD

Kanadai dollár

1,3936

HKD

Hongkongi dollár

10,2627

NZD

Új-zélandi dollár

1,7041

SGD

Szingapúri dollár

1,6867

KRW

Dél-Koreai won

1 468,90

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,6670

CNY

Kínai renminbi

8,0979

HRK

Horvát kuna

7,5683

IDR

Indonéz rúpia

14 918,52

MYR

Maláj ringgit

4,3554

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,996

RUB

Orosz rubel

44,0050

THB

Thaiföldi baht

42,557

BRL

Brazil real

3,1122

MXN

Mexikói peso

17,6158

INR

Indiai rúpia

87,8470

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 31.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/2

---

Vélemény a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2013. március 22-én megfogalmazott véleménye az AT.39727 – CEZ ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről

Előadó: Ciprus

2013/C 251/02

| 1. | A tanácsadó bizottság osztja a Bizottság által 2012 júniusában a Szerződés 102. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti előzetes értékelésben megfogalmazott aggályokat. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság osztja a Bizottság által 2012 júniusában a Szerződés 102. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti előzetes értékelésben megfogalmazott aggályokat.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az eljárást az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti határozattal le lehet zárni. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az eljárást az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti határozattal le lehet zárni.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a CEZ által felajánlott kötelezettségvállalásokra való figyelemmel a Bizottságnak nincs oka a továbbiakban eljárni, az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a CEZ által felajánlott kötelezettségvállalásokra való figyelemmel a Bizottságnak nincs oka a továbbiakban eljárni, az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a CEZ által felajánlott kötelezettségvállalások megfelelőek, szükségesek és arányosak, és azokat jogilag kötelezővé kell tenni a CEZ számára. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a CEZ által felajánlott kötelezettségvállalások megfelelőek, szükségesek és arányosak, és azokat jogilag kötelezővé kell tenni a CEZ számára.

| 5. | A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét.

---

| 31.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/3

---

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése (1)

(AT.39727 – CEZ)

2013/C 251/03

| (1) | 2011. július 11-én a Bizottság eljárás indításáról határozott a ČEZ a.s. (a továbbiakban: CEZ) ellen a villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatás piacán erőfölénnyel való állítólagos visszaélés miatt a Cseh Köztársaságban. |
| --- | --- |

(1)

2011. július 11-én a Bizottság eljárás indításáról határozott a ČEZ a.s. (a továbbiakban: CEZ) ellen a villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatás piacán erőfölénnyel való állítólagos visszaélés miatt a Cseh Köztársaságban.

| (2) | A Bizottság 2012. június 26-án az 1/2003/EK rendelet (2) 9. cikkének (1) bekezdése alapján előzetes értékelést fogadott el, amiről 2012. június 28-án értesítette a CEZ-et. Az előzetes értékelésben arra a következtetésre jutottak, hogy a villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatás cseh piacán erőfölénnyel rendelkező vállalkozás, azaz a CEZ olyan stratégiát követhetett, amely új szereplők piacra lépését akadályozhatta meg azzal, hogy előzetesen kapacitásokat kötött le a cseh villamosenergia-átviteli hálózaton. E magatartás aggályokra adott okot az EUMSZ 102. cikkével és az EGT–megállapodás 54. cikkével való összeegyeztethetőségét illetően. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2012. június 26-án az 1/2003/EK rendelet (2) 9. cikkének (1) bekezdése alapján előzetes értékelést fogadott el, amiről 2012. június 28-án értesítette a CEZ-et. Az előzetes értékelésben arra a következtetésre jutottak, hogy a villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatás cseh piacán erőfölénnyel rendelkező vállalkozás, azaz a CEZ olyan stratégiát követhetett, amely új szereplők piacra lépését akadályozhatta meg azzal, hogy előzetesen kapacitásokat kötött le a cseh villamosenergia-átviteli hálózaton. E magatartás aggályokra adott okot az EUMSZ 102. cikkével és az EGT–megállapodás 54. cikkével való összeegyeztethetőségét illetően.

| (3) | A Bizottság előzetes értékelésében megfogalmazott aggályokra reagálva a CEZ 2012. július 3-án javaslatot tett az első kötelezettségvállalásra. 2012. július 10-én a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdése értelmében közleményt tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, melyben összefoglalta az ügyet, a kötelezettségvállalásokat, valamint felkérte a harmadik feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a CEZ javaslatával kapcsolatban (3). A közleményre válaszul a Bizottság 7 észrevételt kapott az érintett harmadik felektől. A CEZ 2012. október 9-én benyújtotta a módosított kötelezettségvállalási javaslatát. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság előzetes értékelésében megfogalmazott aggályokra reagálva a CEZ 2012. július 3-án javaslatot tett az első kötelezettségvállalásra. 2012. július 10-én a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdése értelmében közleményt tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, melyben összefoglalta az ügyet, a kötelezettségvállalásokat, valamint felkérte a harmadik feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a CEZ javaslatával kapcsolatban (3). A közleményre válaszul a Bizottság 7 észrevételt kapott az érintett harmadik felektől. A CEZ 2012. október 9-én benyújtotta a módosított kötelezettségvállalási javaslatát.

| (4) | A 2012. október 30-i levelében a Bizottság arról értesítette az ügy panaszosát, hogy nem szándékozik további vizsgálatot folytatni az uniós versenyjog CEZ általi állítólagos megsértése ügyében, továbbá négy hetet szabott meg az észrevételek írásbeli benyújtására. 2012. október 31-én a panaszos hozzáférést kért bizonyos dokumentumokhoz, amelyekre a Bizottság az ideiglenes értékelését alapozta, továbbá 2012. november 26-án benyújtotta írásos észrevételeit. |
| --- | --- |

(4)

A 2012. október 30-i levelében a Bizottság arról értesítette az ügy panaszosát, hogy nem szándékozik további vizsgálatot folytatni az uniós versenyjog CEZ általi állítólagos megsértése ügyében, továbbá négy hetet szabott meg az észrevételek írásbeli benyújtására. 2012. október 31-én a panaszos hozzáférést kért bizonyos dokumentumokhoz, amelyekre a Bizottság az ideiglenes értékelését alapozta, továbbá 2012. november 26-án benyújtotta írásos észrevételeit.

| (5) | Tekintettel a Bizottsághoz beérkezett további információkra, köztük a panaszos írásos észrevételeire, amelyek kétségessé tették, hogy az egyik értékesítendő erőmű megfelelő választ ad-e a versennyel kapcsolatos aggodalmakra, a CEZ 2013. március 6-án módosított kötelezettségvállalásokat tett. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel a Bizottsághoz beérkezett további információkra, köztük a panaszos írásos észrevételeire, amelyek kétségessé tették, hogy az egyik értékesítendő erőmű megfelelő választ ad-e a versennyel kapcsolatos aggodalmakra, a CEZ 2013. március 6-án módosított kötelezettségvállalásokat tett.

| (6) | A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott határozatával kötelező erejűvé tette a CEZ által felajánlott kötelezettségvállalásokat, és arra a következtetésre jutott, hogy azok alapján a részéről semmilyen további intézkedés nem indokolt. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott határozatával kötelező erejűvé tette a CEZ által felajánlott kötelezettségvállalásokat, és arra a következtetésre jutott, hogy azok alapján a részéről semmilyen további intézkedés nem indokolt.

| (7) | A jelen eljárással kapcsolatban egyik részt vevő féltől sem érkezett ez idáig megkeresés vagy panasz (4). ezért úgy tekintem, hogy az ügyben részt vevő felek eljárási jogainak hatékony gyakorlását tiszteletben tartották. |
| --- | --- |

(7)

A jelen eljárással kapcsolatban egyik részt vevő féltől sem érkezett ez idáig megkeresés vagy panasz (4). ezért úgy tekintem, hogy az ügyben részt vevő felek eljárási jogainak hatékony gyakorlását tiszteletben tartották.

Brüsszel, 2013. március 25-én.

Michael ALBERS

---

(1)  A meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról szóló, 2011. október 13-i 2011/695/EU európai bizottsági elnöki határozat (a továbbiakban: 2011/695/EU határozat) 16. és 17. cikke alapján (HL L 275., 2011.10.20., 29. o.).

1

(2)  A Tanács 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelete a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

2

(3)  A 39727. számú CEZ–ügyben az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikke (4) bekezdésének megfelelően közzétett bizottsági közlemény (HL C 202., 2012.7.10., 1. o.).

3

(4)  A 2011/695/EU határozat 15. cikkének (1) bekezdése értelmében az 1/2003/EK rendelet szerinti kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos eljárásokban részt vevő felek eljárási jogaik hatékony gyakorlásának biztosítása érdekében az eljárás bármely szakaszában a meghallgatási tisztviselőhöz fordulhatnak.

4

---

| 31.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/4

---

A bizottság határozatának összefoglalója

(2013. április 10.)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 102. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárásról

(Ügyszám AT.39727 – CEZ)

(az értesítés a C(2013) 1997. final számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

2013/C 251/04

A Bizottság 2013. április 10-én határozatot fogadott el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 102. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárásról. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet
   (1)
  30. cikkének rendelkezéseivel összhangban a Bizottság ezúton közzéteszi a felek nevét, a határozat lényegét és a kiszabott büntetéseket, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkaik védelmére vonatkozó jogos érdekét.

1.   BEVEZETÉS

| (1) | Az ügy a ČEZ, a.s. vállalatot (a továbbiakban: CEZ) érinti. A határozat elfogadása jogilag kötelező erejűvé teszi a CEZ számára azokat a kötelezettségvállalásokat, amelyeket a vállalat a Bizottság azon előzetes megállapításait követően tett, melyek szerint a CEZ visszaélt erőfölényével a Cseh Köztársaság villamosenergia-termelési és nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatási piacán. A Bizottság aggálya az volt, hogy a CEZ új szereplők piacra lépését akadályozhatta meg azzal, hogy előzetesen kapacitásokat kötött le a cseh villamosenergia-átviteli hálózaton. |
| --- | --- |

(1)

Az ügy a ČEZ, a.s. vállalatot (a továbbiakban: CEZ) érinti. A határozat elfogadása jogilag kötelező erejűvé teszi a CEZ számára azokat a kötelezettségvállalásokat, amelyeket a vállalat a Bizottság azon előzetes megállapításait követően tett, melyek szerint a CEZ visszaélt erőfölényével a Cseh Köztársaság villamosenergia-termelési és nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatási piacán. A Bizottság aggálya az volt, hogy a CEZ új szereplők piacra lépését akadályozhatta meg azzal, hogy előzetesen kapacitásokat kötött le a cseh villamosenergia-átviteli hálózaton.

2.   AZ ELJÁRÁS

| (2) | A Bizottság 2011. július 11-én eljárást indított azzal a szándékkal, hogy az 1/2003/EK rendelet III. fejezete alapján határozatot hozzon, majd 2012. június 26-án az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett előzetes értékelést fogadott el, amely tartalmazza a Bizottság versennyel kapcsolatos előzetes aggályait; ezek az aggályok arra vonatkoztak, hogy a CEZ megelőző jelleggel kapacitásokat kötött le a cseh villamosenergia-átviteli hálózaton, ami megakadályozhatta a versenytársakat abban, hogy a villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatás piacára lépjenek. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2011. július 11-én eljárást indított azzal a szándékkal, hogy az 1/2003/EK rendelet III. fejezete alapján határozatot hozzon, majd 2012. június 26-án az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett előzetes értékelést fogadott el, amely tartalmazza a Bizottság versennyel kapcsolatos előzetes aggályait; ezek az aggályok arra vonatkoztak, hogy a CEZ megelőző jelleggel kapacitásokat kötött le a cseh villamosenergia-átviteli hálózaton, ami megakadályozhatta a versenytársakat abban, hogy a villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatás piacára lépjenek.

| (3) | Erről az előzetes értékelésről a Bizottság 2012. június 28-án értesítette a CEZ-t. |
| --- | --- |

(3)

Erről az előzetes értékelésről a Bizottság 2012. június 28-án értesítette a CEZ-t.

| (4) | 2012. július 3-án a CEZ az előzetes értékelésre válaszul kötelezettségvállalásokat nyújtott be. |
| --- | --- |

(4)

2012. július 3-án a CEZ az előzetes értékelésre válaszul kötelezettségvállalásokat nyújtott be.

| (5) | 2012. július 10-én a Bizottság az 1/2003/EK rendelet (2) 27. cikkének (4) bekezdése alapján értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben összefoglalta az ügyet és a kötelezettségvállalásokat, valamint felkérte az érdekelt harmadik feleket, hogy a közzétételtől számított egy hónapon belül nyújtsák be a kötelezettségvállalásokra vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(5)

2012. július 10-én a Bizottság az 1/2003/EK rendelet (2) 27. cikkének (4) bekezdése alapján értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben összefoglalta az ügyet és a kötelezettségvállalásokat, valamint felkérte az érdekelt harmadik feleket, hogy a közzétételtől számított egy hónapon belül nyújtsák be a kötelezettségvállalásokra vonatkozó észrevételeiket.

| (6) | 2013. március 6-án a CEZ módosított kötelezettségvállalási javaslatot nyújtott be. |
| --- | --- |

(6)

2013. március 6-án a CEZ módosított kötelezettségvállalási javaslatot nyújtott be.

3.   AZ ELŐZETES ÉRTÉKELÉSBEN MEGFOGALMAZOTT AGGÁLYOK

| (7) | Az előzetes értékelés szerint a releváns termékpiac a villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatás volt, a földrajzi piacnak pedig az ország területe minősült. A Bizottság továbbá azon az előzetes véleményen volt, hogy a CEZ a releváns időszakban erőfölényben volt a Cseh Köztársaságban a villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatás piacán. |
| --- | --- |

(7)

Az előzetes értékelés szerint a releváns termékpiac a villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatás volt, a földrajzi piacnak pedig az ország területe minősült. A Bizottság továbbá azon az előzetes véleményen volt, hogy a CEZ a releváns időszakban erőfölényben volt a Cseh Köztársaságban a villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatás piacán.

| (8) | Az előzetes értékelésben a Bizottság azt az aggályt vetette fel, hogy a CEZ visszaélhetett erőfölényével a Cseh Köztársaságban a villamosenergia-termelés és a nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatás piacán. Konkrétabban ez azt jelenti, hogy a CEZ a piacra történő új belépéseket akadályozó stratégiát folytatott. E stratégia részeként 2007 januárjában a CEZ potenciálisan megelőző jelleggel kapacitásokat köthetett le a cseh villamosenergia-átviteli hálózaton. |
| --- | --- |

(8)

Az előzetes értékelésben a Bizottság azt az aggályt vetette fel, hogy a CEZ visszaélhetett erőfölényével a Cseh Köztársaságban a villamosenergia-termelés és a nagykereskedelmi villamosenergia-szolgáltatás piacán. Konkrétabban ez azt jelenti, hogy a CEZ a piacra történő új belépéseket akadályozó stratégiát folytatott. E stratégia részeként 2007 januárjában a CEZ potenciálisan megelőző jelleggel kapacitásokat köthetett le a cseh villamosenergia-átviteli hálózaton.

| (9) | A CEZ által végrehajtott kapacitáslekötés két alternatív projektre vonatkozott: lignit- vagy gáztüzelésű kapacitásra. A Bizottság előzetes következtetései szerint a lekötés nem takart valódi, villamosenergia-termelési projekteket. |
| --- | --- |

(9)

A CEZ által végrehajtott kapacitáslekötés két alternatív projektre vonatkozott: lignit- vagy gáztüzelésű kapacitásra. A Bizottság előzetes következtetései szerint a lekötés nem takart valódi, villamosenergia-termelési projekteket.

| (10) | A CEZ potenciálisan megelőző jellegű kapacitáslekötésének eredményeként a rendelkezésre álló átviteli kapacitás – amelyet egyébként a CEZ versenytársai használhattak volna – kimerült. Következésképpen a CEZ megakadályozhatta versenytársait abban, hogy hozzáférjenek az átviteli hálózati rendszerhez, ami minden nagy villamosenergia-termelő számára elengedhetetlen. |
| --- | --- |

(10)

A CEZ potenciálisan megelőző jellegű kapacitáslekötésének eredményeként a rendelkezésre álló átviteli kapacitás – amelyet egyébként a CEZ versenytársai használhattak volna – kimerült. Következésképpen a CEZ megakadályozhatta versenytársait abban, hogy hozzáférjenek az átviteli hálózati rendszerhez, ami minden nagy villamosenergia-termelő számára elengedhetetlen.

4.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ÉS PIACI TESZT

| (11) | A CEZ nem értett egyet a Bizottság előzetes értékelésével. Ennek ellenére kötelezettségvállalásokat ajánlott fel, amelynek kulcselemei a következők voltak:






  — | A CEZ vállalta, hogy alábbi villamosenergia-termelő létesítményeinek egyikét eladja egy a Bizottság által jóváhagyandó megfelelő vevőnek, akivel kapcsolatban prima facie nem vetődhetnek fel versennyel kapcsolatos aggályok:






  — | Pocerady lignittüzelésű erőmű (1 000 MW), |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

A CEZ nem értett egyet a Bizottság előzetes értékelésével. Ennek ellenére kötelezettségvállalásokat ajánlott fel, amelynek kulcselemei a következők voltak:

—

A CEZ vállalta, hogy alábbi villamosenergia-termelő létesítményeinek egyikét eladja egy a Bizottság által jóváhagyandó megfelelő vevőnek, akivel kapcsolatban prima facie nem vetődhetnek fel versennyel kapcsolatos aggályok:

—

Pocerady lignittüzelésű erőmű (1 000 MW),

| — | Chvaletice lignittüzelésű erőmű (800 MW), |
| --- | --- |

—

Chvaletice lignittüzelésű erőmű (800 MW),

| — | Detmarovice széntüzelésű erőmű (800 MW), |
| --- | --- |

—

Detmarovice széntüzelésű erőmű (800 MW),

| — | Melnik III lignittüzelésű erőmű (500 MW) és Tisova lignittüzelésű erőművek (Tisova I – 184 MW és Tisova II – 112 MW); az utóbbi két erőmű (Melnik III és Tisova) egyenként is értékesíthető. |
| --- | --- |

—

Melnik III lignittüzelésű erőmű (500 MW) és Tisova lignittüzelésű erőművek (Tisova I – 184 MW és Tisova II – 112 MW); az utóbbi két erőmű (Melnik III és Tisova) egyenként is értékesíthető.

| — | A CEZ vállalta, hogy 10 évig nem tesz szert közvetlen vagy közvetett befolyásra az eladott erőmű felett. |
| --- | --- |

—

A CEZ vállalta, hogy 10 évig nem tesz szert közvetlen vagy közvetett befolyásra az eladott erőmű felett.

| (12) | A piaci tesztről szóló értesítésre válaszul kapott, az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerinti észrevételek némi kétséget ébresztettek azzal kapcsolatban, hogy a Detmarovice erőmű megfelel-e a felvetett versenyjogi aggályok alapján. A piaci teszt eredményeinek figyelembevétele érdekében a CEZ a Detmarovice erőművet levette a javasolt kötelezettségvállalások jegyzékéből. A beérkezett észrevétel emellett néhány olyan technikai és/vagy jogi kérdést vetett fel, amelyek az egyes erőművek működését befolyásolhatják. Az említett észrevételek figyelembevétele érdekében pontosították a kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

(12)

A piaci tesztről szóló értesítésre válaszul kapott, az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerinti észrevételek némi kétséget ébresztettek azzal kapcsolatban, hogy a Detmarovice erőmű megfelel-e a felvetett versenyjogi aggályok alapján. A piaci teszt eredményeinek figyelembevétele érdekében a CEZ a Detmarovice erőművet levette a javasolt kötelezettségvállalások jegyzékéből. A beérkezett észrevétel emellett néhány olyan technikai és/vagy jogi kérdést vetett fel, amelyek az egyes erőművek működését befolyásolhatják. Az említett észrevételek figyelembevétele érdekében pontosították a kötelezettségvállalásokat.

| (13) | 2013. március 6-án a CEZ a kötelezettségvállalások egy módosított verzióját nyújtotta be. |
| --- | --- |

(13)

2013. március 6-án a CEZ a kötelezettségvállalások egy módosított verzióját nyújtotta be.

5.   A VÉGLEGES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ARÁNYOSSÁGA

| (14) | Végleges formájukban a kötelezettségvállalások – anélkül hogy aránytalanok lennének – elégségesek a Bizottság által az előzetes értékelésekben felvetett aggályok eloszlatására. |
| --- | --- |

(14)

Végleges formájukban a kötelezettségvállalások – anélkül hogy aránytalanok lennének – elégségesek a Bizottság által az előzetes értékelésekben felvetett aggályok eloszlatására.

| (15) | Tekintve, hogy a Bizottság aggályait kiváltó magatartás az átviteli kapacitás megelőző jellegű lefoglalásából állt, ami a későbbiekben hatékonyan akadályozta vagy legalábbis késleltette a cseh villamosenergia-piacra való új belépést, a CEZ termelési kapacitása egy részének egy versenytárs részére történő átadása megfelelő megoldást jelent a felvetett versenyjogi aggályokra. Ebben az esetben termelési kapacitás átadása szükséges, mivel semmilyen más megoldás nem tudja eredményesen orvosolni a CEZ magatartásának hatásait. |
| --- | --- |

(15)

Tekintve, hogy a Bizottság aggályait kiváltó magatartás az átviteli kapacitás megelőző jellegű lefoglalásából állt, ami a későbbiekben hatékonyan akadályozta vagy legalábbis késleltette a cseh villamosenergia-piacra való új belépést, a CEZ termelési kapacitása egy részének egy versenytárs részére történő átadása megfelelő megoldást jelent a felvetett versenyjogi aggályokra. Ebben az esetben termelési kapacitás átadása szükséges, mivel semmilyen más megoldás nem tudja eredményesen orvosolni a CEZ magatartásának hatásait.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (16) | A határozattal a kötelezettségvállalások kötelező erejűvé válnak a CEZ számára. |
| --- | --- |

(16)

A határozattal a kötelezettségvállalások kötelező erejűvé válnak a CEZ számára.

| (17) | A kötelezettségvállalásokban vállalt feltételek és kötelezettségek teljesítését a CEZ-től független és a Bizottság által jóváhagyott megbízottnak kell ellenőriznie. |
| --- | --- |

(17)

A kötelezettségvállalásokban vállalt feltételek és kötelezettségek teljesítését a CEZ-től független és a Bizottság által jóváhagyott megbízottnak kell ellenőriznie.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

(2)  HL C 202., 2012.7.10., 1 o.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 31.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/6

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 251/05

| 1. | 2013. augusztus 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Batista család közvetett irányítása alá tartozó JBS SA (Brazília) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Seara Holding (Europe) BV (Hollandia), a Secculum Participações Ltda (Brazília), az União Frederiquense Participações (Brazília), a Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brazília), az Excelsior Alimentos SA (Brazília), az Athena Alimentos SA (Brazília) (a továbbiakban együttesen: Seara) és a Columbus Netherlands BV (a továbbiakban: Zenda, Hollandia) felett. |
| --- | --- |

1.

2013. augusztus 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Batista család közvetett irányítása alá tartozó JBS SA (Brazília) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Seara Holding (Europe) BV (Hollandia), a Secculum Participações Ltda (Brazília), az União Frederiquense Participações (Brazília), a Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brazília), az Excelsior Alimentos SA (Brazília), az Athena Alimentos SA (Brazília) (a továbbiakban együttesen: Seara) és a Columbus Netherlands BV (a továbbiakban: Zenda, Hollandia) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | A JBS SA marhahúsból, szarvasmarha bőréből és egyéb részeiből készült termékeket, valamint azonnal fogyasztható ételeket állít elő Brazíliában, Argentínában, az Egyesült Államokban és Ausztráliában. Emellett sertés- és baromfihúsból készült termékeket is gyárt. Termékeit többek között az EGT-be exportálja, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

A JBS SA marhahúsból, szarvasmarha bőréből és egyéb részeiből készült termékeket, valamint azonnal fogyasztható ételeket állít elő Brazíliában, Argentínában, az Egyesült Államokban és Ausztráliában. Emellett sertés- és baromfihúsból készült termékeket is gyárt. Termékeit többek között az EGT-be exportálja,

| — | A Seara elsősorban levágásra szánt élőcsirke- és -sertéstartással foglalkozik, valamint csirke- és sertéshúsból készült elsődleges és feldolgozott termékeket állít elő Brazíliában. A Seara elsődleges csirkehúst és bizonyos feldolgozott csirkehúst exportál az EGT-be, |
| --- | --- |

—

A Seara elsősorban levágásra szánt élőcsirke- és -sertéstartással foglalkozik, valamint csirke- és sertéshúsból készült elsődleges és feldolgozott termékeket állít elő Brazíliában. A Seara elsődleges csirkehúst és bizonyos feldolgozott csirkehúst exportál az EGT-be,

| — | A Zenda a bőriparban működik, és különböző ágazatok, köztük a repülőgépgyártás, a gépjárműipar, a bútoripar és a cipőipar számára gyárt bőrt. |
| --- | --- |

—

A Zenda a bőriparban működik, és különböző ágazatok, köztük a repülőgépgyártás, a gépjárműipar, a bútoripar és a cipőipar számára gyárt bőrt.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 31.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/8

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 251/06

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„DAUJĖNŲ NAMINĖ DUONA”

EK-sz.: LT-PGI-0005-01059-28.11.2012

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Daujėnų naminė duona”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Litván Köztársaság

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 2.4. osztály: | Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru |
| --- | --- |

2.4. osztály:

Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott „Daujėnų naminė duona” barna rozskenyér, amelyet hagyományos módszer alkalmazásával, teljes egészében házilag készítenek. A rozslisztből készült nyers tésztát lassan, spontán kovászolással kelesztik meg fateknőben, amely vagy teljes egészében tölgyfából készül, vagy alja és oldalelemei készülnek tölgyfából, majd a kenyeret szénnel fűtött nyílt tűzön vagy kemencében sütik meg.

Alak

A cipó tojásdad vagy négyszögletes alakú.

Tömeg

Tojásdad cipó: 4–4,5 kg.

Négyszögletes cipó: 4,5–10 kg.

Külső jegyek

A felhasználástól függ. A mindennapi étkezésre szánt cipók felülete sima, míg az ünnepi (különleges alkalomra szánt) cipókat a rozslisztből készült nyers tésztából megformázott különleges feliratokkal, ünnepi mintákkal vagy virágmotívumokkal díszítik.

A cipókat mindaddig süthetik, amíg felületük kifejezetten sötét lesz, és repedések jelennek meg rajta.

A kenyérhéj vastagsága – a cipó alakjától függetlenül – a cipó tetején legfeljebb 6 mm, alján legfeljebb 4 mm. A kenyérhéj színe barna–sötétbarna.

A kisült és lehűlt cipóban a kenyérbél színe világosbarna, állaga rugalmas, porózus, összetevői egyenletesen eloszlanak, nincsenek benne üregek vagy sűrűbb részek, meglehetősen ragacsos, és helyenként láthatók benne az ízesítéshez használt köménymagok.

Fizikai–kémiai jellemzők

A kenyérbél nedvessége: legfeljebb 43 %.

A kenyérbél savtartalma: legfeljebb 11 fok (titrálható savtartalom).

A kenyérbél porózussága: legalább 57 %.

Zamat és aroma

A kenyér az ilyen fajta kenyerekre jellemző, kellemes ízzel, gazdag aromával és édes-savanyú zamattal rendelkezik.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

| — | 20–22 °C hőmérsékletű, átszitált rozsliszt, |
| --- | --- |

—

20–22 °C hőmérsékletű, átszitált rozsliszt,

| — | ivóvíz, |
| --- | --- |

—

ivóvíz,

| — | cukor, |
| --- | --- |

—

cukor,

| — | étkezési só, |
| --- | --- |

—

étkezési só,

| — | köménymag, |
| --- | --- |

—

köménymag,

| — | a dagasztóteknőben jelen lévő, természetes élesztő. |
| --- | --- |

—

a dagasztóteknőben jelen lévő, természetes élesztő.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Minden egyes előállítási műveletet a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni:

| — | a megsütendő adag hozzávalóinak összekeverése, |
| --- | --- |

—

a megsütendő adag hozzávalóinak összekeverése,

| — | a keverék kelesztése, |
| --- | --- |

—

a keverék kelesztése,

| — | a tészta dagasztása, |
| --- | --- |

—

a tészta dagasztása,

| — | a cipók megformálása kézzel, |
| --- | --- |

—

a cipók megformálása kézzel,

| — | a kenyér megsütése parázson vagy kemencében, |
| --- | --- |

—

a kenyér megsütése parázson vagy kemencében,

| — | a kenyér hűtése (legalább 12 órán át). |
| --- | --- |

—

a kenyér hűtése (legalább 12 órán át).

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A különféle méretű „Daujėnų naminė duona” cipókat egészben vagy szeletelve csomagolják. A tojásdad cipókat félbe vagy negyedbe vágják. A négyszögletes cipókat egyenként 400–450 g tömegű darabokra vágják. Az egész cipókat vagy a felvágott darabokat kenyércsomagolásra szánt celofán- vagy papírzacskóba csomagolják.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A termékre vonatkozóan közzétett előírásokkal összhangban a termék gyártói reklámozási és forgalmazási célból használhatják a címkén a „Daujėnų naminė duona” elnevezést.

A címkén fel kell tüntetni:

| — | a gyártó pontos nevét és címét, |
| --- | --- |

—

a gyártó pontos nevét és címét,

| — | a „saugoma geografinė nuoroda” (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) szavakat és/vagy az európai uniós szimbólumot. |
| --- | --- |

—

a „saugoma geografinė nuoroda” (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) szavakat és/vagy az európai uniós szimbólumot.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Daujėnai község közigazgatási határa.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

Daujėnai községben már a 17. század óta készítenek kemencében sült rozskenyeret. A család szükségleteit kielégítendő minden gazda sütött kenyeret, és mindenkinek megvolt a szükséges felszerelése is: malomkövek a gabona őrlésére, (tölgy)fa dagasztóteknők a nyers tészta kelesztésére, agyag sütőkemence és fából készült sütőlapátok. Minden dolgot házilag készítettek, a család ezeket megőrizte, és továbbadta a következő nemzedéknek. A kenyérsütésre használt, fennmaradt eszközök (sütőkemencék, fa dagasztóteknők, sütőlapátok) mind a mai napig családok tulajdonában vannak, valamint múzeumokban is megtalálhatók. A kenyérsütés hosszú időn át fejlődő és napjainkig fennmaradt, mélyen gyökerező hagyományain az sem változtatott, hogy a 19. század végén és a 20. században mindenhol gyorsan elterjedt az ipari kenyérgyártás. Amikor a 20. század végén a körülmények lehetővé tették a termék kiskereskedelmi célú előállítását, megkezdődött a „Daujėnų naminė duona” forgalmazása (1995-ben), és a kenyér házi sütése családi tevékenységgé vált, amely megmaradt háztartási keretek között.

A termék nevében a „naminė” szó jelentése „házilag készített”, míg a „Daujėnų” szó tulajdonnév.

A kenyér egyedi sajátosságai az előállítás hosszú története során egyre fejlődtek. Habár a turistakalauzok és a szakirodalom nem írnak a fenti 4. pontban megjelölt területtel szoros kapcsolatban álló termék előállítási módjáról, az előállítás módjának részleteit és az ehhez szükséges gyakorlati ismereteket az egyes családok nemzedékről nemzedékre örökítik.

A földrajzi területen előállított kenyér egyedi jellemzői a hagyományosan a háztartást vezető nők által összegyűjtött információknak, a hagyományos recepteknek és a hagyományos előállítási módszerek alkalmazásának köszönhetők, amelyek során a családok által őrzött, régóta fennmaradt vagy házilag készített eredeti eszközöket használják fel. A kenyér minősége és íze ezeken a szigorúan őrzött titkokon múlik. A minőség egyik legfontosabb garanciája a dagasztóteknő és az abban visszamaradó kovász. Fontos az az ide kapcsolódó hagyomány is, hogy a dagasztóteknőt sohasem adják kölcsön másik háztartásnak, így véve elejét annak, hogy a kölcsönvevők eltávolítsák a kovászt, és a kölcsönadók élesztő nélkül maradjanak. A titkok közé tartozik a kelesztés és a keverés időtartama is, amelyről a kenyér készítője saját tudása és tapasztalata alapján dönt.

A kenyér előállításával mind a mai napig kizárólag a fenti 4. pontban említett területen élő olyan családok leszármazottai foglalkoznak, akik otthon már nemzedékek óta sütnek kenyeret.

5.2.   A termék sajátosságai

A kenyér sajátos minősége a gondos kézi munkát magában foglaló, alig módosult, ősi előállítási módszernek, a részletekre való tüzetes odafigyelésnek, a tapasztalatnak és a szakismeretnek köszönhető. Az egész előállítási folyamat alapja a hagyományos módszer: a megsütendő kenyéradag hozzávalóit összekeverik, a rozslisztből készült nyers tésztát pedig lassan, spontán kovászolással kelesztik meg olyan fateknőben, amely vagy teljes egészében tölgyfából készül, vagy amelynek alja és oldalelemei tölgyfából készülnek. A tölgyfa alkalmazásával a kovász megmarad a dagasztóteknő fa oldalelemein, és innen ered a kenyér egyedi íze. Ezért használják már több mint száz éve a tölgyfa eszközöket, és adják tovább nemzedékről nemzedékre.

A „Daujėnų naminė duona” kenyeret más kenyérfajtáktól a cipó mérete (tömege 4–10 kg) és egyedi tulajdonságai különböztetik meg.

A kenyérre jellemző az is, hogy kizárólag rozslisztből készül, amelyet tölgyfa dagasztóteknőben kelesztenek. Ennek eredményeképpen a kenyér hosszú ideig (két hétig) friss marad, és nem válik „állottá”. A hosszabb tárolási idő nem befolyásolja a kenyér zamatát, amely a sütés utáni második napon alakul ki.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Daujėnų naminė duona” és a földrajzi terület közötti kapcsolat alapja a termék hírneve és a lakosok olyan ismeretei, amelyek alapján képesek az 5.2. pontban ismertetett sajátosságokkal bíró kenyér előállítására.

A „Daujėnų naminė duona” hírneve alapvetően a változatlanul fennmaradt kenyérsütési hagyománynak köszönhető, amely Daujėnai térségében nemzedékről nemzedékre öröklődik, és amely a vásárlók által bizalommal fogadott, megbízható minőségű, egyedi termék alapja.

A „Daujėnų naminė duona” hírnevét alátámasztja, hogy a termék rendszeresen megjelenik kiállításokon, szakvásárokon és ünnepi alkalmakon, díjakban és elismerésben részesül, és a sajtóban és a médiában is helyet kap:

| — | a termék számos világszintű vásáron képviselte Litvániát: 2002-ben Nürnbergben (Németország) a Biofach kiállításon, 2003-tól a berlini „Zöld Hét” kiállításain; 2004-ben Milánóban (Olaszország) az „Expo dei sapori” nemzetközi élelmiszer- és italkiállításon; Poznańban (Lengyelország) a Polagra élelmiszer-kiállításon, Moszkvában a 2006-ban megrendezett, „Zolotaja oszeny” nemzetközi mezőgazdasági és élelmiszer-kiállításon és másutt, |
| --- | --- |

—

a termék számos világszintű vásáron képviselte Litvániát: 2002-ben Nürnbergben (Németország) a Biofach kiállításon, 2003-tól a berlini „Zöld Hét” kiállításain; 2004-ben Milánóban (Olaszország) az „Expo dei sapori” nemzetközi élelmiszer- és italkiállításon; Poznańban (Lengyelország) a Polagra élelmiszer-kiállításon, Moszkvában a 2006-ban megrendezett, „Zolotaja oszeny” nemzetközi mezőgazdasági és élelmiszer-kiállításon és másutt,

| — | a betűkkel vagy más ünnepi dekorációval szépen feldíszített „Daujėnų naminė duona” cipók a daujėnai térség ünnepségeinek – falusi, iskolai vagy egyházi ünnepek, pünkösdi ünnepségek – látványosságai és szimbólumai, |
| --- | --- |

—

a betűkkel vagy más ünnepi dekorációval szépen feldíszített „Daujėnų naminė duona” cipók a daujėnai térség ünnepségeinek – falusi, iskolai vagy egyházi ünnepek, pünkösdi ünnepségek – látványosságai és szimbólumai,

| — | a gazdagon díszített „Daujėnų naminė duona” cipók a családi ünnepeken is megjelennek esküvők, keresztelők, évfordulók asztaldíszeként, mint a családi összetartás, a hűség, a termékenység és az alázat szimbólumai, |
| --- | --- |

—

a gazdagon díszített „Daujėnų naminė duona” cipók a családi ünnepeken is megjelennek esküvők, keresztelők, évfordulók asztaldíszeként, mint a családi összetartás, a hűség, a termékenység és az alázat szimbólumai,

| — | a „Daujėnų naminė duona” kenyeret különféle vásárokon, népi fesztiválokon és hasonló alkalmakkor kínálják a vendégeknek. |
| --- | --- |

—

a „Daujėnų naminė duona” kenyeret különféle vásárokon, népi fesztiválokon és hasonló alkalmakkor kínálják a vendégeknek.

A „Daujėnų naminė duona” 2002 óta a gasztronómiai örökséghez tartozó terméknek minősül, és a Gasztronómiai Örökség Alapja elnevezésű kormányzati szerv által kibocsátott tanúsítvánnyal rendelkezik. 2008-ban megkapta az Agrobalt aranyérmet, és ugyanebben az évben oklevelet kapott a Kaunasi Műszaki Egyetem Élelmiszer-ipari Intézete és a Földművelésügyi Minisztérium által közösen szervezett „Legjobb Litván Kenyér” versenyen. 2009-ben a nemzeti örökséghez tartozó terméknek minősítették, és erről a Földművelésügyi Minisztérium tanúsítványt bocsátott ki.

A „Daujėnų naminė duona” kenyérről rendszeresen írnak, és hírnevét megerősítik a regionális, a nemzeti és a külföldi sajtóban megjelenő cikkekben és híradásokban: „Agyagkemencében kenyeret sütő háztartások” (Darbas, 1995, 88. sz.); „Virágok otthonos közelségében” (Darbas, 1996, 92. sz.); „A franciák is élvezhetik a Saimeta (1995-ben alapított helyi vállalkozás) kenyerét” (Darbas, 1997, 59. sz.); „A vállalkozásban ragadt gazdálkodó” (Panevėžio rytas, 1998, 160. sz.); „Az ünnepi sütés nem múló aromája a Saimetánál” (Darbas, 1999, 11. sz.); „Amióta eladta teheneit, kenyeret süt” (Panevėžio rytas, 2000, 39. sz.); „A rusztikus kenyér ízletesebb?” (Geras skonis. Gastronomija, gėrimai, vartojimo kultūra, 2000, 1. sz.); „Vita Stankevičienė, Daujėnai virágzó falusi pékségének tulajdonosa több tucat teljes kiőrlésű terméket kínál” (Alytaus naujienos, 2000, 2008. sz.); „Svédországot is érdekli Daujėnai kenyere” (Lietuvos aidas, 2000, 104. sz.); „Izgalommal kel és fekszik” (Lietuvos aidas, 2001, 262. sz.); „A Saimeta üzletében vegyi adalékanyagok nélküli kenyér és pékáru kapható” (Santarvė, 2001, 144. sz.); „A kenyér hírnevet hoz Daujėnai számára” (Respublika, 2002, 68. sz.); „Az anya receptje tette híressé a lányt” (Lietuvos žinios, 2003, 36. sz.); „Élő gabona a daujėnai kenyérben” (Laikas, 2003. november 21.); „Litvánia a »Zöld Hét« nemzetközi kiállítás legigényesebb látogatói számára is meglepetéssel szolgál” (Ūkininko patarėjas, 2003, 10. sz.); „Az elnök a falusi kenyeret dicséri” (XXI Amžius, 2003, 40. sz.); „A céltudatos elkötelezettség vezérli a céget” (Aukštaitijos verslo balsas, 2004, 24. sz.); „Elsöprő siker Berlinben” (Darbas, 2004, 19. sz.); „Aranyérem a daujėnai házi kenyérnek” (Darbas, 2008, 115. sz.); „Az AgroBalt új korszaka – nyugat és kelet között” (Ūkininko patarėjas, 2008, 114. sz.); „Az AgroBalt fesztivál a termelőknek és a vevőknek szól” (Valstietis, 2008. október 7.); „Vitalija Stankevičienė-nek köszönhetően Daujėnai a térképre került” (Respublika, 2010, 85. sz.); „A daujėnai kenyérnek köszönhetően Litvánia a térképre került – egy családi hagyomány” (Ūkininko patarėjas, 2011, 40. sz.); „Zöld Hét – zamatok és aromák a világ minden tájáról” (Voruta, 2011. január 21.).

A „Daujėnai naminė duona” előállítása e földrajzi terület egyik sajátosságaként szerepel a turistáknak szánt promóciós kiadványokban (Путешествуем по Пасвальскому краю. Туристическая карта района; Litván élelmiszer-export, 1998. május; Daujėnai barna kenyér, LŽ. Litván Védjegyhivatal. Lietuviškas ženklas, 2000, 2. sz.). A „Daujėnų naminė duona” kenyér népszerűségére további bizonyítékul szolgálnak egyes mezőgazdasági szakmai televíziós műsorok, pl. a BTV „Város és vidék között” (2008. december 7.) című műsora és a TV3 „Farmokról és méhekről” (2009. január 31.) című műsora.

Egy a Gasztronómiai Örökség Alapja elnevezésű kormányzati szerv által 2010-ben elvégzett fogyasztói felmérés megállapításai szerint a válaszadók négyötödének a „Daujėnų naminė duona” kenyér jutott eszébe Daujėnai nevéről. A felmérés szerint a fogyasztók ismerik a „Daujėnų naminė duona” kenyeret, keresik az üzletekben, és napi szinten fogyasztják, ugyanakkor külföldre is szívesen viszik a díszes cipókat mint ünnepi díszt, ajándékot vagy emléktárgyat.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index163&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2945

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3)  A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

---

| 31.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/13

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 251/07

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„GOFIO CANARIO”

EK-sz.: ES-PGI-0005-0942-24.01.2012

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Gofio Canario”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Spanyolország.

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 1.6. osztály: | Gyümölcsök, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva |
| --- | --- |

1.6. osztály:

Gyümölcsök, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Gofio Canario” a Kanári-szigetcsoporton készített gabonaliszt, amelyet pörkölt gabona őrlése útján, esetleg tengeri só hozzáadásával állítanak elő. A gofio készítéséhez bizonyos esetekben hüvelyeseket is felhasználnak, amelyeket hasonló módon kezelnek, mint a gabonát.

Fizikai és érzékszervi jellemzők

A „Gofio Canario” por alakú, lisztszerű szilárd termék, a teljes kiőrlésű lisztekéhez hasonló szemcsemérettel.

A „Gofio Canario” érzékszervi jellemzői a következők:

| — | Vizuális jellemzők: színe az előállításhoz felhasznált alapanyag pörköltségi fokától függően az elefántcsontsárgától a mézszínűn át a sötétvörösesig terjed. |
| --- | --- |

—

Vizuális jellemzők: színe az előállításhoz felhasznált alapanyag pörköltségi fokától függően az elefántcsontsárgától a mézszínűn át a sötétvörösesig terjed.

| — | Illatjellemzők: a pörkölésnek köszönhető aromákkal, valamint növényi és a szárított gyümölcsökre emlékeztető, közepesen erős intenzitású aromákkal rendelkezik, az előállításhoz felhasznált alapanyagtól függően. |
| --- | --- |

—

Illatjellemzők: a pörkölésnek köszönhető aromákkal, valamint növényi és a szárított gyümölcsökre emlékeztető, közepesen erős intenzitású aromákkal rendelkezik, az előállításhoz felhasznált alapanyagtól függően.

| — | Ízjellemzők: a leghangsúlyosabb a gabonaliszt finomsága, tapadóssága és a pörköltség fokának tulajdonítható ízek, így a mokka, a kávé és a friss kétszersült íze. |
| --- | --- |

—

Ízjellemzők: a leghangsúlyosabb a gabonaliszt finomsága, tapadóssága és a pörköltség fokának tulajdonítható ízek, így a mokka, a kávé és a friss kétszersült íze.

| — | Tapintási jellemzők: a termék szemcseméretének tulajdonítható finom tapintás és tapadósság jellemzik. |
| --- | --- |

—

Tapintási jellemzők: a termék szemcseméretének tulajdonítható finom tapintás és tapadósság jellemzik.

Kémiai jellemzők

| — | Fehérjetartalom: legalább 7,0 %. |
| --- | --- |

—

Fehérjetartalom: legalább 7,0 %.

| — | Nyersrost-tartalom: legalább 1,5 %. |
| --- | --- |

—

Nyersrost-tartalom: legalább 1,5 %.

| — | Szénhidráttartalom: legalább 45 %. |
| --- | --- |

—

Szénhidráttartalom: legalább 45 %.

| — | Zsírtartalom: legfeljebb 5 %. |
| --- | --- |

—

Zsírtartalom: legfeljebb 5 %.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

| — | Gabonafélék: búza, kukorica, árpa, rozs, zab, rizs. |
| --- | --- |

—

Gabonafélék: búza, kukorica, árpa, rozs, zab, rizs.

| — | Hüvelyesek: bab, csicseriborsó, szója. |
| --- | --- |

—

Hüvelyesek: bab, csicseriborsó, szója.

| — | Tengeri só. |
| --- | --- |

—

Tengeri só.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

| | Első művelet: tisztítás.
  A tisztítás során a nyersanyagként felhasznált gabonából és hüvelyesek közül eltávolítják a növényi maradványokat, a repedt szemeket és az egyéb idegen anyagokat. A tisztítást mechanikusan végzik, vagy légáram segítségével működő rostákkal, vagy egyéb, kézi rostákkal és szitákkal. |
| --- | --- |

Első művelet: tisztítás.

A tisztítás során a nyersanyagként felhasznált gabonából és hüvelyesek közül eltávolítják a növényi maradványokat, a repedt szemeket és az egyéb idegen anyagokat. A tisztítást mechanikusan végzik, vagy légáram segítségével működő rostákkal, vagy egyéb, kézi rostákkal és szitákkal.

| | Második művelet: pörkölés és hűtés.
  A nyersanyagot pörkölőgépek segítségével megfelelő hőhatásnak teszik ki úgy, hogy a pörkölési hőmérséklet ne haladja meg a 200 °C-ot.
  A terméket ezt követően hűtés céljára szolgáló zsákokban vagy tartályokban tárolják, amíg az el nem éri a környezet hőmérsékletét. A hűtési folyamatot nyílt téri futószalagok vagy hűtő légáram segítségével fel lehet gyorsítani. |
| --- | --- |

Második művelet: pörkölés és hűtés.

A nyersanyagot pörkölőgépek segítségével megfelelő hőhatásnak teszik ki úgy, hogy a pörkölési hőmérséklet ne haladja meg a 200 °C-ot.

A terméket ezt követően hűtés céljára szolgáló zsákokban vagy tartályokban tárolják, amíg az el nem éri a környezet hőmérsékletét. A hűtési folyamatot nyílt téri futószalagok vagy hűtő légáram segítségével fel lehet gyorsítani.

| | Harmadik művelet: őrlés.
  Az őrlés a gofio előállításának legfontosabb lépése.
  A pörkölt gabonaszemeket az őrlés területére szállítják, majd őrlőgépekkel megőrlik.
  A művelet végét a molnár határozza meg a megőrölt szemek tapintásos ellenőrzésével.
  Amikor a gofio elnyeri a rá jellemző lágyságot és tapadósságot, az őrlés véget ér.
  Az érzékszervi ellenőrzést a molnármester végzi a csomagolás előtt, majd dokumentálja a műveletet. |
| --- | --- |

Harmadik művelet: őrlés.

Az őrlés a gofio előállításának legfontosabb lépése.

A pörkölt gabonaszemeket az őrlés területére szállítják, majd őrlőgépekkel megőrlik.

A művelet végét a molnár határozza meg a megőrölt szemek tapintásos ellenőrzésével.

Amikor a gofio elnyeri a rá jellemző lágyságot és tapadósságot, az őrlés véget ér.

Az érzékszervi ellenőrzést a molnármester végzi a csomagolás előtt, majd dokumentálja a műveletet.

| | Negyedik művelet: csomagolás.
  A csomagolásig raktárakban tárolt készterméket automata vagy félautomata csomagológépekkel vagy kézi úton csomagolják. |
| --- | --- |

Negyedik művelet: csomagolás.

A csomagolásig raktárakban tárolt készterméket automata vagy félautomata csomagológépekkel vagy kézi úton csomagolják.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

Tekintettel arra, hogy a gofio száraz, por alakú és jellegzetes érzékszervi tulajdonságokkal rendelkező szilárd halmazállapotú termék, a csomagolást a pörkölést és az őrlést követően a lehető legrövidebb időn belül végre kell hajtani, és e műveletnek – a termék minőségének megőrzése érdekében – a Kanári-szigetek földrajzi területén kell történnie.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A termék címkéin kötelező jól látható módon feltüntetni az oltalom alatt álló földrajzi jelzés uniós szimbólumát és az „Indicación Geográfica Protegida Gofio Canario” („Gofio Canario – oltalom alatt álló földrajzi jelzés”) feliratot.

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott, fogyasztásra szánt gofio csomagolásán számozott címkét vagy igazoló címkét kell elhelyezni. A számjelzést az ellenőrző szerv engedélyezi és ellenőrzi. A megkülönböztető jelzést minden esetben a forgalomba hozatal előtt kell elhelyezni a terméken oly módon, hogy ismételt felhasználása ne legyen lehetséges.

A címkén fel lehet tüntetni annak a szigetnek és területnek a nevét, ahol a terméket előállítják, valamint a nyersanyag származási helyét.

Ha a gofio őrléséhez malomkövet használnak, a termék címkéjén fel lehet tüntetni az „artesanal” (kézműves) vagy az „elaborado en molino de piedra” (malomkővel őrölt) feliratot.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Gofio Canario” OFJ-vel ellátott gofio előállításának földrajzi területe a Kanári-szigetcsoport.

A Kanári-szigetek az Atlanti-óceán északi részének mérsékelt övezetében, a 27° 37′ és 29° 25′ északi szélességi fokok között (szubtrópusi elhelyezkedés), illetve a 13° 20′ és 18° 10′ nyugati hosszúsági fokok között helyezkednek el. Afrika partjai a szárazföldhöz legközelebb eső szigettől 100 km-re, a legtávolabbitól pedig 500 km-re húzódnak.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

Az OFJ a termék hírnevén alapul, és e hírnév annak a hagyományos előállítási módnak köszönhető, amelynek lényege a molnármester szakértelme, azaz az őrlés és a pörkölés végének megállapításában való jártassága. A „Gofio Canario”-t mindmáig e régi gyakorlat szerint állítják elő a Kanári-szigeteken. A molnármester szakértelme alapvetően fontos a pörkölés és az őrlés végének meghatározásához. Ez a jellegzetes kanári-szigeteki eljárás generációról generációra szállva maradt fenn a mai napig.

A „Gofio Canario”-t előállító valamennyi malomban van ilyen molnármester, függetlenül attól, hogy az őrléshez malomkövet vagy fémhengeres berendezéseket használnak. Az őrlés idejét nem programozzák be. A folyamat végét a molnármester („maestro molinero”) vagy más elnevezéssel a molnáriparos („artesano molinero”) határozza meg. A molnármester hagyományos szerepe a korszerű technológiák bevezetésével sem szűnt meg, mivel ő az, aki pontosan tudja, mikor kell befejezni az őrlést. A művelet kisipari jellege máig fennmaradt, amennyiben az őrlés végét nem ipari programozás vagy pontos időtartam alapján határozzák meg, hanem a molnármester jelöli ki. Ő az, aki az érzékszervi jellemzők alapján tudja, mikor kell leállítani a folyamatot. Ugyanez történik a pörköléskor. Az eljárás során a molnármester a pörkölendő gabonafajta és az adott tétel minőségi jellemzői alapján megállapítja a szükséges hőmérsékletet és pörkölési időt, és a folyamatot az aroma ellenőrzésével és a pörkölőből kikerülő termék közvetlen értékelésével szabályozza. Ezeket az érzékszervi jellemzőket a dokumentum 3.2. pontja ismerteti.

A „Gofio Canario” előállításának legfőbb sajátossága a molnármester jelenléte és az egyes folyamatok végének meghatározása terén meglévő szakértelme, amely apáról fiúra száll.

5.2.   A termék sajátosságai

A következő történelmi emlékek tanúskodnak a „Gofio Canario” hírnevéről és jellegzetességéről:

| — | A Kanári-szigetekre érkező első európaiak megfigyelték, hogy a sziget őslakói a lisztkészítéshez az árpaszemeket és egyéb gabonaszemeket kissé megpörkölték, majd malomban megőrölték. Az így nyert terméket Gran Canaria régi lakói a sziget meghódítása előtt „gofio”-nak hívták, és e kifejezés máig fennmaradt (García Quesada, 1998). |
| --- | --- |

—

A Kanári-szigetekre érkező első európaiak megfigyelték, hogy a sziget őslakói a lisztkészítéshez az árpaszemeket és egyéb gabonaszemeket kissé megpörkölték, majd malomban megőrölték. Az így nyert terméket Gran Canaria régi lakói a sziget meghódítása előtt „gofio”-nak hívták, és e kifejezés máig fennmaradt (García Quesada, 1998).

| — | Külön említést érdemel José Pérez Vidal cikke (1955), amelyben a szerző a spanyol-amerikai szókészlet kanári-szigeteki jövevényszavainak legnyilvánvalóbb példájaként említi a „gofio” szót, amely annyira elterjedt Amerikában, hogy egyes spanyol szótárakban már amerikanizmusként jelenik meg. A szó kanári-szigeteki eredetét azonban Pérez Vidal 1955-ben írt, La aportación de Canarias a la población de América című műve igazolja. |
| --- | --- |

—

Külön említést érdemel José Pérez Vidal cikke (1955), amelyben a szerző a spanyol-amerikai szókészlet kanári-szigeteki jövevényszavainak legnyilvánvalóbb példájaként említi a „gofio” szót, amely annyira elterjedt Amerikában, hogy egyes spanyol szótárakban már amerikanizmusként jelenik meg. A szó kanári-szigeteki eredetét azonban Pérez Vidal 1955-ben írt, La aportación de Canarias a la población de América című műve igazolja.

| — | A Kanári-szigetek ezen egyedülálló élelmiszeréről a kor számos hivatalos krónikása és számos utazó számol be különböző írásaiban, amelyek közül kiemelendő a történetíró és szerzetes Juan de Abreu Galindo 1590–1602 között írt Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias (A hét Kanári-sziget meghódításának története) című műve, valamint Tomás Arias Marín y Cubas műve (1694). |
| --- | --- |

—

A Kanári-szigetek ezen egyedülálló élelmiszeréről a kor számos hivatalos krónikása és számos utazó számol be különböző írásaiban, amelyek közül kiemelendő a történetíró és szerzetes Juan de Abreu Galindo 1590–1602 között írt Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias (A hét Kanári-sziget meghódításának története) című műve, valamint Tomás Arias Marín y Cubas műve (1694).

| — | A „Gofio Canario” a Kanári-szigetekről származó termék, egyben a Kanári-szigetek leghagyományosabb élelmiszere. A tudományos és néprajzi múzeumok a mai mapig számtalan olyan dokumentumot és tárgyat őriznek, amelyek a gofio fogyasztását a szigetek első lakóinak korától napjainkig fennmaradt ősrégi gyakorlatként mutatják be. |
| --- | --- |

—

A „Gofio Canario” a Kanári-szigetekről származó termék, egyben a Kanári-szigetek leghagyományosabb élelmiszere. A tudományos és néprajzi múzeumok a mai mapig számtalan olyan dokumentumot és tárgyat őriznek, amelyek a gofio fogyasztását a szigetek első lakóinak korától napjainkig fennmaradt ősrégi gyakorlatként mutatják be.

| — | A gofio előállításának módszere ma is ugyanazokon az alapokon nyugszik, mint a kanári-szigeteki őslakosok idejében, hiszen a szigetek XV. századi meghódítását követően a hódítók átvették és étrendjük alapvető részévé tették a gofiót. |
| --- | --- |

—

A gofio előállításának módszere ma is ugyanazokon az alapokon nyugszik, mint a kanári-szigeteki őslakosok idejében, hiszen a szigetek XV. századi meghódítását követően a hódítók átvették és étrendjük alapvető részévé tették a gofiót.

| — | René Verneau Cinq années de séjour aux Iles Canaries című könyvében (1891) kifejti, hogy ez az élelmiszer az őslakosok és a kor kanári-szigeteki lakosainak étrendjében is fontos szerepet játszik. |
| --- | --- |

—

René Verneau Cinq années de séjour aux Iles Canaries című könyvében (1891) kifejti, hogy ez az élelmiszer az őslakosok és a kor kanári-szigeteki lakosainak étrendjében is fontos szerepet játszik.

A termék sajátos jellegét a 3.2. pontban felsorolt, az előállítási folyamat során kialakuló érzékszervi jellemzők adják.

A feldolgozási eljárások, a berendezések ellenőrzési technikái, a pörkölés megfelelő mértéke, valamint a különböző magkeverékek generációról generációra öröklődtek. Számos üzemben dolgoztak ki az érzékszervi szempontból „legjobb” gofio előállítását biztosító különféle összetételeket olyan régi receptek alapján, amelyek változó arányban tartalmaznak gabonát és hüvelyeseket, és – a szájhagyomány szerint – fokozva a termék tulajdonságait. A pörkölést és az őrlést – aminek a termék sajátos, egyedi vizuális, illat- és tapintási jellemzőit köszönheti – a molnármester ellenőrzi, aki az apáról fiúra szállt tapasztalatot ülteti át a gyakorlatba, lévén, hogy a ma működő malmok többsége családi vállalkozás.

A „gofio”-ra jellemző érzékszervi tulajdonságok alapvetően a gabona és/vagy a hüvelyesek enyhe pörkölésének és a lassú őrlésnek köszönhetők, mely előállítási mód kétségkívül az adott földrajzi terület sajátja.

Mindezek a megkülönböztető jegyek teljesen egyedi és a fogyasztók által nagyra becsült fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőket kölcsönöznek a „Gofio Canario”-nak.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat

A különféle eredetű gofiók közötti különbségek értékelése céljából elvégzett tanulmányok következtetései az alábbiak:

| — | A Kanári-szigeteken előállított és a nem a Kanári-szigeteken készített lisztből vett minták összehasonlításakor az illat- és ízjegyek tekintetében jelentős eltérések mutatkoznak. Konkrétan, a „Gofio Canario” olyan illatjellemzőkkel, pörkölési tulajdonságokkal és tapadóssággal rendelkezik, amelyek jelentősen eltérnek a Kanári-szigeteken kívül előállított termékek jellemzőitől. A különbség kimutatására a textúra paramétere, a tapadósság a legalkalmasabb. |
| --- | --- |

—

A Kanári-szigeteken előállított és a nem a Kanári-szigeteken készített lisztből vett minták összehasonlításakor az illat- és ízjegyek tekintetében jelentős eltérések mutatkoznak. Konkrétan, a „Gofio Canario” olyan illatjellemzőkkel, pörkölési tulajdonságokkal és tapadóssággal rendelkezik, amelyek jelentősen eltérnek a Kanári-szigeteken kívül előállított termékek jellemzőitől. A különbség kimutatására a textúra paramétere, a tapadósság a legalkalmasabb.

| — | Kifejezett összefüggés van a származási régió, illetve a szín, az illat, a pörkölés, a tapadósság és az általános értékelés között. |
| --- | --- |

—

Kifejezett összefüggés van a származási régió, illetve a szín, az illat, a pörkölés, a tapadósság és az általános értékelés között.

A „Gofio Canario” és az egyéb helyeken előállított gofio közötti különbséget a pörköléssel és a tapadóssággal összefüggő érzékszervi jellemzők adják. E paraméterek pedig közvetlenül függnek a molnármester beavatkozásától. A kanári-szigeteki molnármesterek szaktudása tehát meghatározóan befolyásolja a „Gofio Canario” egyedi érzékszervi tulajdonságait, ami azt bizonyítja, hogy a sajátos kanári-szigeteki előállítási eljárás és a termék egyedi jellemzői között okozati kapcsolat van.

A „Gofio Canario” egyedi jellemzői ismertté és elismertté tették az ezzel az elnevezéssel forgalomba hozott terméket. A „Gofio Canario”-t említő számos írás és az azt felhasználó megszámlálhatatlan recept a termék és a Kanári-szigetek közötti kapcsolat további bizonyítéka.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

http://www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca/Doc/Productos_calidad/Pliego_de_condiciones_IGP_Gofio_Canario.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3)  A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

---