# Europeiska unionens C 239E/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2013.239.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 239E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången20 augusti 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2013.239.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 239E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången20 augusti 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2012–2013Sammanträdet den 2 februari 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 114 E, 19.4.2012.ANTAGNA TEXTER |
| | Torsdagen den 2 februari 2012 |
| 2013/C 239E/01 | EU:s utrikespolitik gentemot Briks-länderna ocn andra tillväxtmakterEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om EU:s utrikespolitik gentemot Briks-länderna och andra framväxande stormakter: mål och strategier (2011/2111(INI)) | 1 |
| 2013/C 239E/02 | Rekommendation till rådet om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränserEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 2 februari 2012 om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (2011/2187(INI)) | 11 |
| 2013/C 239E/03 | Gränsöverskridande flyttning av ett bolags säteEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 med rekommendationer till kommissionen om ett 14:e bolagsrättsdirektiv om gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte (2011/2046(INI)) | 18 |
| BILAGA | 21 |
| 2013/C 239E/04 | Budgetkontrollen av EU:s humanitära biståndEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om budgetkontrollen av EU:s humanitära bistånd som förvaltas av Echo (2011/2073(INI)) | 23 |
| 2013/C 239E/05 | Mot en enhetlig EU-strategi för kollektiv prövningEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om en enhetlig EU-strategi för kollektiv prövning (2011/2089(INI)) | 32 |
| 2013/C 239E/06 | NäringspåståendenEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1924/2006 vad gäller förteckningen över näringspåståenden | 39 |
| 2013/C 239E/07 | Europeiska rådets möte den 30 januari 2012Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om Europeiska rådets möte den 30 januari 2012 | 41 |
| 2013/C 239E/08 | Iran och dess kärntekniska programEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om Iran och landets kärntekniska program | 43 |
| 2013/C 239E/09 | Idrottens europeiska dimensionEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om idrottens europeiska dimension (2011/2087(INI)) | 46 |
| 2013/C 239E/10 | Tillämpningen av direktivet om avfallshanteringEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om de frågor som tagits upp av personer som ingett framställningar om tillämpningen av direktivet om avfallshantering, och andra liknande direktiv, i EU:s medlemsstater (2011/2038(INI)) | 60 |
| 2013/C 239E/11 | Daphne-programmet: resultat och framtidsutsikterEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om Daphne-programmet: resultat och framtidsutsikter (2011/2273(INI)) | 69 |
| 2013/C 239E/12 | Kvinnors situation i krigEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om kvinnors situation i krig (2011/2198(INI)) | 74 |
| 2013/C 239E/13 | EU:s utvecklingssamarbete till stöd för målet om tillgång till energi för alla senast 2030Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om EU:s utvecklingssamarbete till stöd för målet om tillgång till energi för alla senast 2030 (2011/2112(INI)) | 83 |
| 2013/C 239E/14 | Årligt skattebetänkandeEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om det årliga skattebetänkandet (2011/2271(INI)) | 89 |
| 2013/C 239E/15 | EU:s konkurrenspolitikEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (2011/2094(INI)) | 97 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2012–2013Sammanträdet den 2 februari 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 114 E, 19.4.2012.ANTAGNA TEXTER

Torsdagen den 2 februari 2012

2013/C 239E/01

EU:s utrikespolitik gentemot Briks-länderna ocn andra tillväxtmakterEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om EU:s utrikespolitik gentemot Briks-länderna och andra framväxande stormakter: mål och strategier (2011/2111(INI))

1

2013/C 239E/02

Rekommendation till rådet om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränserEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 2 februari 2012 om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (2011/2187(INI))

11

2013/C 239E/03

Gränsöverskridande flyttning av ett bolags säteEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 med rekommendationer till kommissionen om ett 14:e bolagsrättsdirektiv om gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte (2011/2046(INI))

18

BILAGA

21

2013/C 239E/04

Budgetkontrollen av EU:s humanitära biståndEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om budgetkontrollen av EU:s humanitära bistånd som förvaltas av Echo (2011/2073(INI))

23

2013/C 239E/05

Mot en enhetlig EU-strategi för kollektiv prövningEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om en enhetlig EU-strategi för kollektiv prövning (2011/2089(INI))

32

2013/C 239E/06

NäringspåståendenEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1924/2006 vad gäller förteckningen över näringspåståenden

39

2013/C 239E/07

Europeiska rådets möte den 30 januari 2012Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om Europeiska rådets möte den 30 januari 2012

41

2013/C 239E/08

Iran och dess kärntekniska programEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om Iran och landets kärntekniska program

43

2013/C 239E/09

Idrottens europeiska dimensionEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om idrottens europeiska dimension (2011/2087(INI))

46

2013/C 239E/10

Tillämpningen av direktivet om avfallshanteringEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om de frågor som tagits upp av personer som ingett framställningar om tillämpningen av direktivet om avfallshantering, och andra liknande direktiv, i EU:s medlemsstater (2011/2038(INI))

60

2013/C 239E/11

Daphne-programmet: resultat och framtidsutsikterEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om Daphne-programmet: resultat och framtidsutsikter (2011/2273(INI))

69

2013/C 239E/12

Kvinnors situation i krigEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om kvinnors situation i krig (2011/2198(INI))

74

2013/C 239E/13

EU:s utvecklingssamarbete till stöd för målet om tillgång till energi för alla senast 2030Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om EU:s utvecklingssamarbete till stöd för målet om tillgång till energi för alla senast 2030 (2011/2112(INI))

83

2013/C 239E/14

Årligt skattebetänkandeEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om det årliga skattebetänkandet (2011/2271(INI))

89

2013/C 239E/15

EU:s konkurrenspolitikEuropaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (2011/2094(INI))

97

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2012–2013 Sammanträdet den 2 februari 2012 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 114 E, 19.4.2012. ANTAGNA TEXTER

Torsdagen den 2 februari 2012

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/1

---

Torsdagen den 2 februari 2012EU:s utrikespolitik gentemot Briks-länderna ocn andra tillväxtmakter

P7_TA(2012)0017

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om EU:s utrikespolitik gentemot Briks-länderna och andra framväxande stormakter: mål och strategier (2011/2111(INI))

2013/C 239 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen, särskilt punkt 2 h, där det anges att ”unionen ska utforma och föra en gemensam politik och vidta åtgärder samt verka för att säkerställa en hög grad av samarbete inom alla områden för internationella förbindelser för att främja ett internationellt system som bygger på fördjupat multilateralt samarbete och ett gott globalt styre”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen, särskilt punkt 2 h, där det anges att ”unionen ska utforma och föra en gemensam politik och vidta åtgärder samt verka för att säkerställa en hög grad av samarbete inom alla områden för internationella förbindelser för att främja ett internationellt system som bygger på fördjupat multilateralt samarbete och ett gott globalt styre”,

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) -2008, som läggs fram för parlamentet i enlighet med del II punkt G.43 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) -2008, som läggs fram för parlamentet i enlighet med del II punkt G.43 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 (2),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 16 september 2010 angående EU:s förbindelser med sina strategiska partner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 16 september 2010 angående EU:s förbindelser med sina strategiska partner,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om migrationsströmmar till följd av instabilitet: omfattning och roll för EU:s utrikespolitik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om migrationsströmmar till följd av instabilitet: omfattning och roll för EU:s utrikespolitik (3),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 8 juni 2011 om FN:s generalförsamlings 66:e session (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 8 juni 2011 om FN:s generalförsamlings 66:e session (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om en effektiv råvarustrategi för Europa (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om en effektiv råvarustrategi för Europa (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om den fleråriga budgetramen 2014–2020 ”En budget för Europa 2020” (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om den fleråriga budgetramen 2014–2020 ”En budget för Europa 2020” (COM(2011)0500),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0010/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0010/2012), och av följande skäl:

| A. | Brasilien, Ryssland, Indien, Kina och Sydafrika (de s.k. Briks-länderna) får en allt större politisk och ekonomisk betydelse, vilket innebär att dessa länder blir allt viktigare på det utrikespolitiska området. |
| --- | --- |

A.

Brasilien, Ryssland, Indien, Kina och Sydafrika (de s.k. Briks-länderna) får en allt större politisk och ekonomisk betydelse, vilket innebär att dessa länder blir allt viktigare på det utrikespolitiska området.

| B. | Briks-länderna och andra tillväxtekonomier kan få allt större utrikespolitisk betydelse på den globala arenan, förutsatt att deras ekonomiska tillväxt står sig. |
| --- | --- |

B.

Briks-länderna och andra tillväxtekonomier kan få allt större utrikespolitisk betydelse på den globala arenan, förutsatt att deras ekonomiska tillväxt står sig.

| C. | År 2050 förutspås sju tillväxtländer (Brasilien, Ryssland, Indien, Kina, Indonesien, Mexiko och Turkiet) ha större ekonomier än G7-länderna tillsammans (USA, Japan, Kanada, Storbritannien, Tyskland, Frankrike och Italien). Kina spås bli världens största ekonomi före 2020, räknat i BNP, och Indien kan bli världens snabbast växande ekonomi före 2050. Samma år kan Kina, USA och Indien tillsammans stå för 50 procent av världsekonomin. Om EU agerar som en enda, stabil politisk enhet kan unionen få ungefär samma tyngd som dessa länder. En sådan tyngd är avgörande för att bevara det politiska inflytandet och kunna fortsätta att främja universella värden i det nya multipolära system för det globala styret som håller på att ta form. Detta bör ske inom ramen för en utrikespolitisk strategi som syftar till att främja partnerskap, samarbete och delat styre utgående från gemensamma värden. |
| --- | --- |

C.

År 2050 förutspås sju tillväxtländer (Brasilien, Ryssland, Indien, Kina, Indonesien, Mexiko och Turkiet) ha större ekonomier än G7-länderna tillsammans (USA, Japan, Kanada, Storbritannien, Tyskland, Frankrike och Italien). Kina spås bli världens största ekonomi före 2020, räknat i BNP, och Indien kan bli världens snabbast växande ekonomi före 2050. Samma år kan Kina, USA och Indien tillsammans stå för 50 procent av världsekonomin. Om EU agerar som en enda, stabil politisk enhet kan unionen få ungefär samma tyngd som dessa länder. En sådan tyngd är avgörande för att bevara det politiska inflytandet och kunna fortsätta att främja universella värden i det nya multipolära system för det globala styret som håller på att ta form. Detta bör ske inom ramen för en utrikespolitisk strategi som syftar till att främja partnerskap, samarbete och delat styre utgående från gemensamma värden.

| D. | I takt med den växande ekonomiska och utrikespolitiska styrkan hos stormakter som Briks-länderna har det uppstått ett multipolärt system där det globala ledarskapet i allt större utsträckning delas av flera länder och regionala block. Ett sådant multipolärt system innebär ett successivt, globalt ekonomiskt maktskifte till förmån för Briks-länderna och andra tillväxtekonomier och kan vidare innebära en övergång på det utrikespolitiska området i fråga om ledarskap och positivt inflytande från de etablerade till de framväxande stormakterna. Den rådande ekonomiska krisen har påskyndat övergången mot ett multipolärt system. Att det uppstått nya globala aktörer kan bli ett värdefullt tillfälle till konstruktiva partnerskap mellan de etablerade och de framväxande stormakterna, liksom till samfällda åtgärder när det gäller globala frågor och utmaningar. |
| --- | --- |

D.

I takt med den växande ekonomiska och utrikespolitiska styrkan hos stormakter som Briks-länderna har det uppstått ett multipolärt system där det globala ledarskapet i allt större utsträckning delas av flera länder och regionala block. Ett sådant multipolärt system innebär ett successivt, globalt ekonomiskt maktskifte till förmån för Briks-länderna och andra tillväxtekonomier och kan vidare innebära en övergång på det utrikespolitiska området i fråga om ledarskap och positivt inflytande från de etablerade till de framväxande stormakterna. Den rådande ekonomiska krisen har påskyndat övergången mot ett multipolärt system. Att det uppstått nya globala aktörer kan bli ett värdefullt tillfälle till konstruktiva partnerskap mellan de etablerade och de framväxande stormakterna, liksom till samfällda åtgärder när det gäller globala frågor och utmaningar.

| E. | De gränsöverskridande utmaningarna – som klimatförändringar, globala regleringsfrågor, tillgång till råvaror och sällsynta jordartsmetaller, terrorism, bekämpning av extremistiska rörelser utan anknytning till någon stat, hållbar utveckling, global politisk stabilitet och säkerhet – kommer alla att kräva en regelbaserad, inkluderande strategi som bygger på partnerskap, gemensamma värderingar, samförstånd, nära samråd och samarbete med de nya framväxande stormakterna. Om det finns en verklig vilja kommer man att finna verksamma lösningar på de gränsöverskridande utmaningarna, och EU kan och bör ta initiativet i detta avseende. |
| --- | --- |

E.

De gränsöverskridande utmaningarna – som klimatförändringar, globala regleringsfrågor, tillgång till råvaror och sällsynta jordartsmetaller, terrorism, bekämpning av extremistiska rörelser utan anknytning till någon stat, hållbar utveckling, global politisk stabilitet och säkerhet – kommer alla att kräva en regelbaserad, inkluderande strategi som bygger på partnerskap, gemensamma värderingar, samförstånd, nära samråd och samarbete med de nya framväxande stormakterna. Om det finns en verklig vilja kommer man att finna verksamma lösningar på de gränsöverskridande utmaningarna, och EU kan och bör ta initiativet i detta avseende.

| F. | Utan ett inkluderande, nytt system för globalt styre som bygger på nära samråd och samarbete med Briks-länderna och andra tillväxtekonomier kommer incitamenten att vara svaga till internationellt samarbete och samordnade insatser i viktiga globala frågor, med en potentiell risk för i) politisk och ekonomisk splittring och en uppkomst av konkurrerande agendor för världspolitiken och åtskilda regionala områden, ii) ett lösgörande av globala ekonomiska strukturer och investeringsflöden samt iii) ett etablerande av regionala block för inflytande, med mycket begränsad internationell samordning och utan möjlighet till gemensamma lösningar på gränsöverskridande utmaningar. |
| --- | --- |

F.

Utan ett inkluderande, nytt system för globalt styre som bygger på nära samråd och samarbete med Briks-länderna och andra tillväxtekonomier kommer incitamenten att vara svaga till internationellt samarbete och samordnade insatser i viktiga globala frågor, med en potentiell risk för i) politisk och ekonomisk splittring och en uppkomst av konkurrerande agendor för världspolitiken och åtskilda regionala områden, ii) ett lösgörande av globala ekonomiska strukturer och investeringsflöden samt iii) ett etablerande av regionala block för inflytande, med mycket begränsad internationell samordning och utan möjlighet till gemensamma lösningar på gränsöverskridande utmaningar.

| G. | Briks-ländernas och de andra framväxande stormakternas stora folkmängd, som står i kontrast till västländernas minskande befolkningstal, kommer att ge dem mer auktoritet i internationella forum, eftersom de kommer att kunna kräva mer representativitet för den stora majoriteten av världens befolkning. Detta medför att systemet för det globala styret och de internationella organisationernas styrelsestruktur måste reformeras, så att organisationerna blir mer representativa i förhållande till det nya ekonomiska och politiska landskapet och kan fortsätta att spela en central roll i skapandet av globalt samförstånd och i de globala beslutsprocesserna. |
| --- | --- |

G.

Briks-ländernas och de andra framväxande stormakternas stora folkmängd, som står i kontrast till västländernas minskande befolkningstal, kommer att ge dem mer auktoritet i internationella forum, eftersom de kommer att kunna kräva mer representativitet för den stora majoriteten av världens befolkning. Detta medför att systemet för det globala styret och de internationella organisationernas styrelsestruktur måste reformeras, så att organisationerna blir mer representativa i förhållande till det nya ekonomiska och politiska landskapet och kan fortsätta att spela en central roll i skapandet av globalt samförstånd och i de globala beslutsprocesserna.

| H. | På grund av den rådande ekonomiska krisen och EU:s och USA:s budgetbegränsningar finns det ett akut behov att slå sig ihop med andra, framväxande stormakter för att säkerställa en sammanhållen och effektiv global säkerhets- och stabilitetsstruktur, liksom effektiva åtgärder på känsliga områden utgående från gemensamma mål och samordnade strategier och insatser. |
| --- | --- |

H.

På grund av den rådande ekonomiska krisen och EU:s och USA:s budgetbegränsningar finns det ett akut behov att slå sig ihop med andra, framväxande stormakter för att säkerställa en sammanhållen och effektiv global säkerhets- och stabilitetsstruktur, liksom effektiva åtgärder på känsliga områden utgående från gemensamma mål och samordnade strategier och insatser.

| I. | En framgångsrik övergång till en medelinkomstekonomi kan under vissa förhållanden främja en mer måttfull och stabilitetsinriktad utrikespolitik. I vissa Briks-länder och andra tillväxtländer har den ökade ekonomiska och politiska makten dock inte alltid lett till en sådan övergång. |
| --- | --- |

I.

En framgångsrik övergång till en medelinkomstekonomi kan under vissa förhållanden främja en mer måttfull och stabilitetsinriktad utrikespolitik. I vissa Briks-länder och andra tillväxtländer har den ökade ekonomiska och politiska makten dock inte alltid lett till en sådan övergång.

| J. | Trots den senaste tidens spektakulära ekonomiska tillväxt i de flesta av Briks-länderna har dessa länder samtidigt den största koncentrationen av fattigdom i världen. Detta visar att en snabb ekonomisk tillväxt som inte gynnar de fattiga och som inte åtföljs av skyddsnät i de allra flesta fall riskerar att leda till ökade klyftor. |
| --- | --- |

J.

Trots den senaste tidens spektakulära ekonomiska tillväxt i de flesta av Briks-länderna har dessa länder samtidigt den största koncentrationen av fattigdom i världen. Detta visar att en snabb ekonomisk tillväxt som inte gynnar de fattiga och som inte åtföljs av skyddsnät i de allra flesta fall riskerar att leda till ökade klyftor.

| K. | Briks-länderna och de aktuella tillväxtekonomierna utgör inte, och har inte bildat någon formell gruppering av länder med en specifik roll i internationella frågor, och EU bör därför bygga upp en relation med vart och ett av dessa länder, med hänsyn till deras egenart och särskilda utrikespolitiska syften och mål. EU bör investera i strategiska partnerskap med varje enskilt Briks-land och andra tillväxtekonomier, eftersom de spelar en allt större roll på den internationella arenan, särskilt i internationella organisationer som FN. Detta vore ett sätt att verka för gemensamma mål, i synnerhet fred och global säkerhet, rättsstatliga principer internt och internationellt, främjande av de mänskliga rättigheterna, demokrati, hållbar utveckling och global finansiell reglering. |
| --- | --- |

K.

Briks-länderna och de aktuella tillväxtekonomierna utgör inte, och har inte bildat någon formell gruppering av länder med en specifik roll i internationella frågor, och EU bör därför bygga upp en relation med vart och ett av dessa länder, med hänsyn till deras egenart och särskilda utrikespolitiska syften och mål. EU bör investera i strategiska partnerskap med varje enskilt Briks-land och andra tillväxtekonomier, eftersom de spelar en allt större roll på den internationella arenan, särskilt i internationella organisationer som FN. Detta vore ett sätt att verka för gemensamma mål, i synnerhet fred och global säkerhet, rättsstatliga principer internt och internationellt, främjande av de mänskliga rättigheterna, demokrati, hållbar utveckling och global finansiell reglering.

| L. | Briks-länderna och andra tillväxtekonomier gör det nödvändigt med en stabil utrikespolitisk ram och en stabil miljö för reglering och politik som kan ge stöd åt intresset för och investeringarna i deras ekonomier och samhällen. Briks-länderna och andra tillväxtekonomier behöver satsa på och få stöd med att befästa demokratisk, politisk, ekonomisk och social stabilitet. |
| --- | --- |

L.

Briks-länderna och andra tillväxtekonomier gör det nödvändigt med en stabil utrikespolitisk ram och en stabil miljö för reglering och politik som kan ge stöd åt intresset för och investeringarna i deras ekonomier och samhällen. Briks-länderna och andra tillväxtekonomier behöver satsa på och få stöd med att befästa demokratisk, politisk, ekonomisk och social stabilitet.

| M. | EU måste spela en huvudroll i det globala maktskiftet som en drivande kraft för partnerskap och inkluderande styre, men det är bråttom att agera om man vill bevara sitt inflytande (i annat fall riskerar EU att marginaliseras strategiskt). Detta kommer att innebära strategiska förändringar både inom EU och i unionens utrikespolitik, bland annat större politisk konsekvens. |
| --- | --- |

M.

EU måste spela en huvudroll i det globala maktskiftet som en drivande kraft för partnerskap och inkluderande styre, men det är bråttom att agera om man vill bevara sitt inflytande (i annat fall riskerar EU att marginaliseras strategiskt). Detta kommer att innebära strategiska förändringar både inom EU och i unionens utrikespolitik, bland annat större politisk konsekvens.

| N. | Vid slutet av det tredje mötet med Briks-ländernas ledare den 14 april 2011 avgav de en gemensam förklaring där de efterlyste mer internationellt samarbete och ett stärkande av det globala styret samt uttryckte stöd för en multilateral diplomati inom FN och G20-gruppen. Alla fem Briks-länder har varit samtidiga medlemmar av FN:s säkerhetsråd under 2011. Briks-länderna har efterlyst förändringar av de internationella finansinstitutens och FN:s styrelsestrukturer som avspeglar förändringarna i världsekonomin och ger bättre förutsättningar för att hantera dagens globala utmaningar. |
| --- | --- |

N.

Vid slutet av det tredje mötet med Briks-ländernas ledare den 14 april 2011 avgav de en gemensam förklaring där de efterlyste mer internationellt samarbete och ett stärkande av det globala styret samt uttryckte stöd för en multilateral diplomati inom FN och G20-gruppen. Alla fem Briks-länder har varit samtidiga medlemmar av FN:s säkerhetsråd under 2011. Briks-länderna har efterlyst förändringar av de internationella finansinstitutens och FN:s styrelsestrukturer som avspeglar förändringarna i världsekonomin och ger bättre förutsättningar för att hantera dagens globala utmaningar.

| O. | Det råder avsevärda skillnader mellan Briks-ländernas politiska och ekonomiska system, demografiska och sociala tendenser samt utrikespolitiska utsikter. |
| --- | --- |

O.

Det råder avsevärda skillnader mellan Briks-ländernas politiska och ekonomiska system, demografiska och sociala tendenser samt utrikespolitiska utsikter.

| P. | I slutsatserna från Europeiska rådet den 16 september 2010 betonades det att EU och dess medlemsstater, i enlighet med Lissabonfördraget och i linje med den europeiska säkerhetsstrategin, skulle agera mer strategiskt, så att Europas verkliga tyngd utnyttjas på internationell nivå, och att EU:s strategiska partnerskap med nyckelaktörer i världen utgör ett värdefullt instrument för att driva europeiska mål och intressen. |
| --- | --- |

P.

I slutsatserna från Europeiska rådet den 16 september 2010 betonades det att EU och dess medlemsstater, i enlighet med Lissabonfördraget och i linje med den europeiska säkerhetsstrategin, skulle agera mer strategiskt, så att Europas verkliga tyngd utnyttjas på internationell nivå, och att EU:s strategiska partnerskap med nyckelaktörer i världen utgör ett värdefullt instrument för att driva europeiska mål och intressen.

| Q. | De nuvarande handelsavtalen mellan EU och Briks-länderna är inte bara ömsesidigt gynnsamma ekonomiskt sett, utan även politiskt fördelaktiga för bägge sidor. |
| --- | --- |

Q.

De nuvarande handelsavtalen mellan EU och Briks-länderna är inte bara ömsesidigt gynnsamma ekonomiskt sett, utan även politiskt fördelaktiga för bägge sidor.

| R. | EU bör spela en ledande och aktiv roll i arbetet med att bygga upp ett inkluderande och representativt FN-system som bygger på partnerskap och på ett verkningsfullt sätt kan bidra till det globala styret och globala lösningar, fred och säkerhet, demokrati, mänskliga rättigheter samt en internationell ordning som bygger på rättsstatsprincipen. Genom artikel 21 i EU-fördraget har EU gjort ett formellt åtagande om verklig multilateralism med ett starkt FN som kärna. |
| --- | --- |

R.

EU bör spela en ledande och aktiv roll i arbetet med att bygga upp ett inkluderande och representativt FN-system som bygger på partnerskap och på ett verkningsfullt sätt kan bidra till det globala styret och globala lösningar, fred och säkerhet, demokrati, mänskliga rättigheter samt en internationell ordning som bygger på rättsstatsprincipen. Genom artikel 21 i EU-fördraget har EU gjort ett formellt åtagande om verklig multilateralism med ett starkt FN som kärna.

| S. | Under årens lopp har EU utvecklat bilaterala strategiska partnerskap med Briks-länderna utgående från gemensamma värden och intressen, i syfte att uppgradera förbindelserna och utöka samarbetet på alla nivåer. Dessa strategiska partnerskap har ofta visat sig vara otillräckliga, särskilt när det gäller att främja demokratin, stärka rättsstaten och hitta gemensamma sätt för att lösa konflikter. |
| --- | --- |

S.

Under årens lopp har EU utvecklat bilaterala strategiska partnerskap med Briks-länderna utgående från gemensamma värden och intressen, i syfte att uppgradera förbindelserna och utöka samarbetet på alla nivåer. Dessa strategiska partnerskap har ofta visat sig vara otillräckliga, särskilt när det gäller att främja demokratin, stärka rättsstaten och hitta gemensamma sätt för att lösa konflikter.

| T. | Man bör snarast finna sätt att stärka samarbetet inom FN-systemet och inom grupperna av ledande länder (G7, G20) samt förbättra samordningen av deras arbete. |
| --- | --- |

T.

Man bör snarast finna sätt att stärka samarbetet inom FN-systemet och inom grupperna av ledande länder (G7, G20) samt förbättra samordningen av deras arbete.

| U. | G20, vars medlemsländer står för 88 procent av globala BNP och 65 procent av världens befolkning, har blivit ett viktigt forum för internationellt samarbete. Problemet med gruppens representativitet behöver dock lösas och dess exakta roll i det multilaterala systemet avgöras. |
| --- | --- |

U.

G20, vars medlemsländer står för 88 procent av globala BNP och 65 procent av världens befolkning, har blivit ett viktigt forum för internationellt samarbete. Problemet med gruppens representativitet behöver dock lösas och dess exakta roll i det multilaterala systemet avgöras.

| 1. | Europaparlamentet betonar att den pågående ekonomiska krisen har belyst det ömsesidiga beroendet mellan de etablerade stormakterna å ena sidan, och Briks-länderna och andra tillväxtländer å den andra. Parlamentet pekar på den starka kopplingen, som går åt båda hållen, mellan stabil ekonomisk tillväxt i de utvecklade ekonomierna och stabil ekonomisk tillväxt i tillväxtekonomierna. Detta ömsesidiga beroende är positivt, och de politiska och ekonomiska banden mellan utvecklade ekonomier och tillväxtekonomier är gynnsamma för båda parter. EU och dess medlemsstater bör därför verka för vidare politisk dialog och samförstånd med Briks-länderna och andra tillväxtländer, även på individuell basis, i en anda av partnerskap och med det övergripande målet att uppnå ett inkluderande, nytt system för styre. Regelbundna möten på hög nivå mellan EU och enskilda Briks-länder skulle ge ett värdefullt tillfälle till att bygga upp relationer som präglas av tillit, skapa samförstånd och uppmuntra Briks-länderna att ta större ansvar i ett nytt system för det globala styret som bygger på delat ansvar, gemensamma strategier och närmare samordnade insatser. Parlamentet anser att det instrument som strategiska partnerskap utgör skulle kunna erbjuda värdefulla synergieffekter för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att den pågående ekonomiska krisen har belyst det ömsesidiga beroendet mellan de etablerade stormakterna å ena sidan, och Briks-länderna och andra tillväxtländer å den andra. Parlamentet pekar på den starka kopplingen, som går åt båda hållen, mellan stabil ekonomisk tillväxt i de utvecklade ekonomierna och stabil ekonomisk tillväxt i tillväxtekonomierna. Detta ömsesidiga beroende är positivt, och de politiska och ekonomiska banden mellan utvecklade ekonomier och tillväxtekonomier är gynnsamma för båda parter. EU och dess medlemsstater bör därför verka för vidare politisk dialog och samförstånd med Briks-länderna och andra tillväxtländer, även på individuell basis, i en anda av partnerskap och med det övergripande målet att uppnå ett inkluderande, nytt system för styre. Regelbundna möten på hög nivå mellan EU och enskilda Briks-länder skulle ge ett värdefullt tillfälle till att bygga upp relationer som präglas av tillit, skapa samförstånd och uppmuntra Briks-länderna att ta större ansvar i ett nytt system för det globala styret som bygger på delat ansvar, gemensamma strategier och närmare samordnade insatser. Parlamentet anser att det instrument som strategiska partnerskap utgör skulle kunna erbjuda värdefulla synergieffekter för att uppnå dessa mål.

| 2. | Europaparlamentet anser att förbindelserna mellan å ena sidan de etablerade stormakterna och å andra sidan Briks-länderna och andra framväxande stormakter innehåller en viktig ekonomisk dimension, men i grunden är av politisk art och därför bör ha en politisk inramning, eftersom samtliga berörda länder har samma intresse av ett ändamålsenligt system för globalt styre och av att tillsammans, i en anda av samarbete och samråd och genom en enad politik, tackla de globala stabilitets- och säkerhetsrisker som kan utgöra ett hot mot en hållbar global ekonomisk tillväxt och dess potential för framtiden. Därför efterlyser parlamentet ökat samarbete mellan EU och Briks-länderna, bland annat i form av partnerskap med enskilda Briks-länder, i alla frågor av internationell betydelse. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att förbindelserna mellan å ena sidan de etablerade stormakterna och å andra sidan Briks-länderna och andra framväxande stormakter innehåller en viktig ekonomisk dimension, men i grunden är av politisk art och därför bör ha en politisk inramning, eftersom samtliga berörda länder har samma intresse av ett ändamålsenligt system för globalt styre och av att tillsammans, i en anda av samarbete och samråd och genom en enad politik, tackla de globala stabilitets- och säkerhetsrisker som kan utgöra ett hot mot en hållbar global ekonomisk tillväxt och dess potential för framtiden. Därför efterlyser parlamentet ökat samarbete mellan EU och Briks-länderna, bland annat i form av partnerskap med enskilda Briks-länder, i alla frågor av internationell betydelse.

| 3. | Briks-länderna må inta liknande ståndpunkter i utrikespolitiken, men det råder stora skillnader dem emellan i politiskt, ekonomiskt och socialt hänseende. I synnerhet betonar Europaparlamentet att deras politiska system varierar från starkt auktoritära regimer till trovärdiga och stabila demokratier. Därför uppmanar parlamentet EU att stärka förbindelserna och skapa synergieffekter med särskilt de Briks-länder som verkligen delar och respekterar demokratiska värden och strävar efter en social marknadsekonomi. |
| --- | --- |

3.

Briks-länderna må inta liknande ståndpunkter i utrikespolitiken, men det råder stora skillnader dem emellan i politiskt, ekonomiskt och socialt hänseende. I synnerhet betonar Europaparlamentet att deras politiska system varierar från starkt auktoritära regimer till trovärdiga och stabila demokratier. Därför uppmanar parlamentet EU att stärka förbindelserna och skapa synergieffekter med särskilt de Briks-länder som verkligen delar och respekterar demokratiska värden och strävar efter en social marknadsekonomi.

| 4. | Europaparlamentet tror inte att EU:s inflytande kommer att minska i och med uppkomsten av nya ekonomiska och utrikespolitiska stormakter, utan anser att EU har en viktig roll att spela för att främja samförstånd om politiska alternativ och bör visa ledarskap i hanteringen av globala utmaningar. EU och dess transatlantiska partner bör rikta in sig på att uppnå nödvändiga storskalighetsfördelar och utveckla samlade insatser som gör det möjligt för dem att interagera med de framväxande stormakterna på ett konstruktivt och ändamålsenligt sätt, både bilateralt och multilateralt, och i en anda av sant partnerskap och gott samarbete. Parlamentet framhåller att det behöver utvecklas ett inkluderande system för det globala styret som bygger på samarbete och samordning med Briks-länderna och i förekommande fall andra tillväxtländer, till nytta för alla. Vidare pekar parlamentet på den nyckelroll som EU och dess transatlantiska partner har för att främja ett inkluderande system för det globala styret. Parlamentet betonar att EU bör agera på ett mer strategiskt sätt för att utnyttja Europas fulla tyngd internationellt, särskilt genom att hantera följderna av det ömsesidiga beroendet, mana till reformer av det globala styret och uppbåda gemensamma insatser på områden som rättsstaten, hållbar miljö och regional säkerhet, genom en konstruktiv samverkan med Briks-länderna och andra framväxande stormakter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet tror inte att EU:s inflytande kommer att minska i och med uppkomsten av nya ekonomiska och utrikespolitiska stormakter, utan anser att EU har en viktig roll att spela för att främja samförstånd om politiska alternativ och bör visa ledarskap i hanteringen av globala utmaningar. EU och dess transatlantiska partner bör rikta in sig på att uppnå nödvändiga storskalighetsfördelar och utveckla samlade insatser som gör det möjligt för dem att interagera med de framväxande stormakterna på ett konstruktivt och ändamålsenligt sätt, både bilateralt och multilateralt, och i en anda av sant partnerskap och gott samarbete. Parlamentet framhåller att det behöver utvecklas ett inkluderande system för det globala styret som bygger på samarbete och samordning med Briks-länderna och i förekommande fall andra tillväxtländer, till nytta för alla. Vidare pekar parlamentet på den nyckelroll som EU och dess transatlantiska partner har för att främja ett inkluderande system för det globala styret. Parlamentet betonar att EU bör agera på ett mer strategiskt sätt för att utnyttja Europas fulla tyngd internationellt, särskilt genom att hantera följderna av det ömsesidiga beroendet, mana till reformer av det globala styret och uppbåda gemensamma insatser på områden som rättsstaten, hållbar miljö och regional säkerhet, genom en konstruktiv samverkan med Briks-länderna och andra framväxande stormakter.

| 5. | Europaparlamentet ser positivt på konceptet med bilaterala strategiska partnerskap och uppmanar rådet och Europeiska utrikestjänsten med eftertryck att sätta detta i verket. Parlamentet ser strategiska partnerskap som ett lovande redskap och ett potentiellt verktyg för förändring i fråga om hur EU:s förbindelser med nyckelaktörer på den globala arenan, däribland Briks-länderna och andra framväxande stormakter, ska organiseras och främjas. Parlamentet rekommenderar att EU använder detta verktyg för att driva både multilaterala och bilaterala agendor och utveckla meningsfulla kopplingar dem emellan. Parlamentet understryker att inre sammanhållning är avgörande för att EU ska kunna agera och uppfattas som en verklig strategisk samtalspartner för Briks-länderna och andra framväxande stormakter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ser positivt på konceptet med bilaterala strategiska partnerskap och uppmanar rådet och Europeiska utrikestjänsten med eftertryck att sätta detta i verket. Parlamentet ser strategiska partnerskap som ett lovande redskap och ett potentiellt verktyg för förändring i fråga om hur EU:s förbindelser med nyckelaktörer på den globala arenan, däribland Briks-länderna och andra framväxande stormakter, ska organiseras och främjas. Parlamentet rekommenderar att EU använder detta verktyg för att driva både multilaterala och bilaterala agendor och utveckla meningsfulla kopplingar dem emellan. Parlamentet understryker att inre sammanhållning är avgörande för att EU ska kunna agera och uppfattas som en verklig strategisk samtalspartner för Briks-länderna och andra framväxande stormakter.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att Briks-länderna i det förflutna har verkat samordna sina utrikespolitiska ställningstaganden i FN:s säkerhetsråd i vissa fall, framför allt i början av kriserna i Libyen och Syrien, och vidare genom att de sköt upp omröstningen om EU:s roll i FN:s generalförsamling och intog samma ståndpunkt i fråga om Elfenbenskusten och Sudan. Parlamentet påpekar att det därför kan se ut som om Briks-länderna håller på att utmana det nuvarande systemet för internationellt styre, men anser att demokratisk dialog, politiskt engagemang – även på ett personligt plan – och verkligt partnerskap kan leda till positiva synergieffekter och hjälpa fram ett nytt inkluderande system för det globala styret. Parlamentet anser att EU bör ta vederbörlig hänsyn till Briks-ländernas och andra framväxande stormakters nya politiska och ekonomiska tyngd, eftersom detta kan underlätta en ordnad reform av det globala styret, på grundval av en konvergent plattform och utan några destabiliserande effekter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att Briks-länderna i det förflutna har verkat samordna sina utrikespolitiska ställningstaganden i FN:s säkerhetsråd i vissa fall, framför allt i början av kriserna i Libyen och Syrien, och vidare genom att de sköt upp omröstningen om EU:s roll i FN:s generalförsamling och intog samma ståndpunkt i fråga om Elfenbenskusten och Sudan. Parlamentet påpekar att det därför kan se ut som om Briks-länderna håller på att utmana det nuvarande systemet för internationellt styre, men anser att demokratisk dialog, politiskt engagemang – även på ett personligt plan – och verkligt partnerskap kan leda till positiva synergieffekter och hjälpa fram ett nytt inkluderande system för det globala styret. Parlamentet anser att EU bör ta vederbörlig hänsyn till Briks-ländernas och andra framväxande stormakters nya politiska och ekonomiska tyngd, eftersom detta kan underlätta en ordnad reform av det globala styret, på grundval av en konvergent plattform och utan några destabiliserande effekter.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att Briks-länderna har visat att de har förmåga till regional integration och därmed att medverka i multipolära styrelsesystem. Detta är ytterligare ett tecken på Briks-ländernas potentiella intresse att bidra till det globala styret. Därför anser parlamentet att Briks-länderna och andra tillväxtländer är uppe i en process där de bestämmer sin strategiska inriktning för utrikespolitiken och på så sätt blir de etablerade stormakternas partner och anhängare av ett system för det globala styret som bygger på universella värden, partnerskap och delaktighet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att Briks-länderna har visat att de har förmåga till regional integration och därmed att medverka i multipolära styrelsesystem. Detta är ytterligare ett tecken på Briks-ländernas potentiella intresse att bidra till det globala styret. Därför anser parlamentet att Briks-länderna och andra tillväxtländer är uppe i en process där de bestämmer sin strategiska inriktning för utrikespolitiken och på så sätt blir de etablerade stormakternas partner och anhängare av ett system för det globala styret som bygger på universella värden, partnerskap och delaktighet.

| 8. | Mot bakgrund av Briks-ländernas politiska och ekonomiska intressen och deras storlek, regionala roll och ambitioner kan de försöka att agera som en grupp i utrikespolitiska frågor, men de individuella dimensionerna är också relevanta. I detta sammanhang anser Europaparlamentet att EU, förutom att fokusera på Briks-länderna som en potentiellt sett enhetlig grupp av stater i utrikespolitisk mening, också bör fokusera på Briks-länderna var för sig, samtidigt som man behåller ett systematiskt och samordnat förhållningssätt. Parlamentet anser att ett sådant förhållningssätt kommer att göra det möjligt för EU att uppnå storskalighetsfördelar genom partnerskap med enskilda Briks-länder, maximera sina intressen och sin roll i de olika regionerna samt bidra till att befästa en multipolär ordning med politisk och ekonomisk balans mellan etablerade och framväxande ekonomier på grundval av ett inkluderande system som bygger på dialog, partnerskap och bilaterala eller multilaterala partnerskap. |
| --- | --- |

8.

Mot bakgrund av Briks-ländernas politiska och ekonomiska intressen och deras storlek, regionala roll och ambitioner kan de försöka att agera som en grupp i utrikespolitiska frågor, men de individuella dimensionerna är också relevanta. I detta sammanhang anser Europaparlamentet att EU, förutom att fokusera på Briks-länderna som en potentiellt sett enhetlig grupp av stater i utrikespolitisk mening, också bör fokusera på Briks-länderna var för sig, samtidigt som man behåller ett systematiskt och samordnat förhållningssätt. Parlamentet anser att ett sådant förhållningssätt kommer att göra det möjligt för EU att uppnå storskalighetsfördelar genom partnerskap med enskilda Briks-länder, maximera sina intressen och sin roll i de olika regionerna samt bidra till att befästa en multipolär ordning med politisk och ekonomisk balans mellan etablerade och framväxande ekonomier på grundval av ett inkluderande system som bygger på dialog, partnerskap och bilaterala eller multilaterala partnerskap.

| 9. | Europaparlamentet anser vidare att de avsevärda skillnaderna mellan de olika Briks-ländernas politiska och ekonomiska system, demografiska och sociala utveckling samt utrikespolitiska synsätt bör ligga till grund för och avspeglas i en nyanserad EU-politik gentemot dessa länder som syftar till att skapa synergieffekter med enskilda Briks-länder och andra tillväxtländer och motverka att potentiellt sammanhållna alternativa grupper av stater i utrikespolitiskt avseende bildas eller förstärks. I detta sammanhang uppmanar parlamentet EU och dess medlemsstater med eftertryck att motverka fastlåsning i och strategisk tävlan mellan olika block av etablerade respektive framväxande stormakter. För att främja internationella samlade insatser och en reform av det globala styret måste EU ta hjälp av ett brett bilateralt, multilateralt och icke-statligt samspel och utnyttja intressebaserade koalitioner som överbrygger klyftan mellan den etablerade och framväxande världen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser vidare att de avsevärda skillnaderna mellan de olika Briks-ländernas politiska och ekonomiska system, demografiska och sociala utveckling samt utrikespolitiska synsätt bör ligga till grund för och avspeglas i en nyanserad EU-politik gentemot dessa länder som syftar till att skapa synergieffekter med enskilda Briks-länder och andra tillväxtländer och motverka att potentiellt sammanhållna alternativa grupper av stater i utrikespolitiskt avseende bildas eller förstärks. I detta sammanhang uppmanar parlamentet EU och dess medlemsstater med eftertryck att motverka fastlåsning i och strategisk tävlan mellan olika block av etablerade respektive framväxande stormakter. För att främja internationella samlade insatser och en reform av det globala styret måste EU ta hjälp av ett brett bilateralt, multilateralt och icke-statligt samspel och utnyttja intressebaserade koalitioner som överbrygger klyftan mellan den etablerade och framväxande världen.

| 10. | Europaparlamentet anser att EU bör fastställa sin ståndpunkt vad avser stärkta förbindelser med Briks-länderna, även med tanke på att EU:s vision och Briks-ländernas vision när det gäller bindande åtaganden och institutionaliserade styrelseformer inte alltid nödvändigtvis kommer att stämma överens. Parlamentet anser också att Briks-ländernas stöd till en verklig multilateralism skulle kunna utverkas i utbyte mot en starkare representation i relevanta internationella institutioner, och vidhåller att de utmaningar som Briks-ländernas framväxt medför bör ses som en möjlighet snarare än ett problem. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att EU bör fastställa sin ståndpunkt vad avser stärkta förbindelser med Briks-länderna, även med tanke på att EU:s vision och Briks-ländernas vision när det gäller bindande åtaganden och institutionaliserade styrelseformer inte alltid nödvändigtvis kommer att stämma överens. Parlamentet anser också att Briks-ländernas stöd till en verklig multilateralism skulle kunna utverkas i utbyte mot en starkare representation i relevanta internationella institutioner, och vidhåller att de utmaningar som Briks-ländernas framväxt medför bör ses som en möjlighet snarare än ett problem.

| 11. | Europaparlamentet anser att förbindelserna med Briks-länderna bör bygga på bilaterala dialoger som fokuserar på och främjar ytterligare demokratisering och ett befästande av rättsstaten, goda styrelseformer, konvergens på lagstiftningsområdet, samordning av gemensamma ståndpunkter i internationella forum samt tätare förbindelser med EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att förbindelserna med Briks-länderna bör bygga på bilaterala dialoger som fokuserar på och främjar ytterligare demokratisering och ett befästande av rättsstaten, goda styrelseformer, konvergens på lagstiftningsområdet, samordning av gemensamma ståndpunkter i internationella forum samt tätare förbindelser med EU.

| 12. | Europaparlamentet understryker Brasiliens betydelse som en ledande stormakt inom den regionala integrationsprocessen för Mercosur. Parlamentet välkomnar den förnyade gemensamma handlingsplanen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Brasilien 2012–2014, liksom de ömsesidiga åtaganden som gjorts på områdena demokratifrämjande och reformer av det multilaterala systemet för styre. Båda parter uppmanas med kraft att leva upp till sina åtaganden och bidra till reformen av världens finansiella strukturer. Parlamentet påminner om president Rousseffs erbjudande om stöd till EU för att övervinna statsskuldkrisen och framhåller det inbördes förhållandet mellan EU och Brasilien. Parlamentet ger sitt stöd till ett balanserat och rättvist slutförande av utvecklingsagendan från Doha och associeringsavtalet mellan EU och Mercosur, vilket kommer att bli det viktigaste associeringsavtal som EU någonsin undertecknat, då det omfattar 750 miljoner människor och handel värd 125 miljarder US-dollar om året. Parlamentet noterar Brasiliens begäran om fullständig viseringsliberalisering och uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag i detta avseende. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker Brasiliens betydelse som en ledande stormakt inom den regionala integrationsprocessen för Mercosur. Parlamentet välkomnar den förnyade gemensamma handlingsplanen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Brasilien 2012–2014, liksom de ömsesidiga åtaganden som gjorts på områdena demokratifrämjande och reformer av det multilaterala systemet för styre. Båda parter uppmanas med kraft att leva upp till sina åtaganden och bidra till reformen av världens finansiella strukturer. Parlamentet påminner om president Rousseffs erbjudande om stöd till EU för att övervinna statsskuldkrisen och framhåller det inbördes förhållandet mellan EU och Brasilien. Parlamentet ger sitt stöd till ett balanserat och rättvist slutförande av utvecklingsagendan från Doha och associeringsavtalet mellan EU och Mercosur, vilket kommer att bli det viktigaste associeringsavtal som EU någonsin undertecknat, då det omfattar 750 miljoner människor och handel värd 125 miljarder US-dollar om året. Parlamentet noterar Brasiliens begäran om fullständig viseringsliberalisering och uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag i detta avseende.

| 13. | Europaparlamentet lyfter fram den oumbärliga rollen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Ryssland när det gäller att upprätthålla fred och säkerhet i Europa, stärka handeln och den ekonomiska utvecklingen, trygga energiförsörjningen och bemöta gränsöverskridande utmaningar. På längre sikt kommer de asiatiska stormakternas frammarsch sannolikt att gynna en större intressegemenskap och ett närmare strategiskt samarbete mellan EU och Ryssland. Parlamentet anser att ett sådant samarbete är avgörande för framsteg i frågor av global vikt, som kärnvapenspridning, terrorism, klimatförändringar och olaglig migration. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet lyfter fram den oumbärliga rollen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Ryssland när det gäller att upprätthålla fred och säkerhet i Europa, stärka handeln och den ekonomiska utvecklingen, trygga energiförsörjningen och bemöta gränsöverskridande utmaningar. På längre sikt kommer de asiatiska stormakternas frammarsch sannolikt att gynna en större intressegemenskap och ett närmare strategiskt samarbete mellan EU och Ryssland. Parlamentet anser att ett sådant samarbete är avgörande för framsteg i frågor av global vikt, som kärnvapenspridning, terrorism, klimatförändringar och olaglig migration.

| 14. | Europaparlamentet lyfter fram vikten av och potentialen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien. Parlamentet anser att frågor som den sociala krisen, klimatförändringarna, migrationsflödena och den globala säkerheten under den nu rådande globala ekonomiska krisen bör tas upp i ett mer heltäckande partnerskap mellan Indien och EU. Parlamentet konstaterar också att de pågående förhandlingarna om ett frihandelsavtal stärker förbindelserna mellan EU och Indien. Denna relation bör dock inte begränsas till handelsfrågor. Parlamentet skulle gärna se att det återuppstod en motpart till Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Indien, efter erfarenheterna från vänskapsgruppen mellan Indien och EU, som fanns i det indiska parlamentet före 2009 års val. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet lyfter fram vikten av och potentialen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien. Parlamentet anser att frågor som den sociala krisen, klimatförändringarna, migrationsflödena och den globala säkerheten under den nu rådande globala ekonomiska krisen bör tas upp i ett mer heltäckande partnerskap mellan Indien och EU. Parlamentet konstaterar också att de pågående förhandlingarna om ett frihandelsavtal stärker förbindelserna mellan EU och Indien. Denna relation bör dock inte begränsas till handelsfrågor. Parlamentet skulle gärna se att det återuppstod en motpart till Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Indien, efter erfarenheterna från vänskapsgruppen mellan Indien och EU, som fanns i det indiska parlamentet före 2009 års val.

| 15. | Europaparlamentet understryker Kinas betydelse som en av de största ekonomiska stormakterna och framhåller landets betydande roll i den globala ekonomiska återhämtningen. I detta sammanhang påminner parlamentet om att Kina måste uppfylla de överenskomna WTO-kraven, när det nu har gått tio år sedan landets anslutning. Vidare uppmanar parlamentet EU och dess medlemsstater samt Kina att ta itu med gemensamma utmaningar och hot mot internationell fred och säkerhet, i synnerhet genom bättre samarbete för en diplomatisk lösning på kärnkraftskrisen i Iran. Båda sidor uppmanas med eftertryck att verka för en mer balanserad ömsesidig handel, inte minst genom att skärpa sina insatser för att slutföra förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal, så att man med detta avtal tar till vara potentialen i det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker Kinas betydelse som en av de största ekonomiska stormakterna och framhåller landets betydande roll i den globala ekonomiska återhämtningen. I detta sammanhang påminner parlamentet om att Kina måste uppfylla de överenskomna WTO-kraven, när det nu har gått tio år sedan landets anslutning. Vidare uppmanar parlamentet EU och dess medlemsstater samt Kina att ta itu med gemensamma utmaningar och hot mot internationell fred och säkerhet, i synnerhet genom bättre samarbete för en diplomatisk lösning på kärnkraftskrisen i Iran. Båda sidor uppmanas med eftertryck att verka för en mer balanserad ömsesidig handel, inte minst genom att skärpa sina insatser för att slutföra förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal, så att man med detta avtal tar till vara potentialen i det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina.

| 16. | Europaparlamentet understryker den strategiska naturen av förbindelserna mellan EU och Sydafrika. Parlamentet välkomnar det positiva resultatet från det fjärde toppmötet mellan EU och Afrika i september 2011, i synnerhet den gemensamma inställningen till situationen i Libyen. EU och Sydafrika uppmanas med kraft att så snart som möjligt slutföra förhandlingarna om ett nytt avtal om ekonomiskt partnerskap. Mot bakgrund av Sydafrikas historiska erfarenhet av en framgångsrik och fredlig övergång till demokrati och landets roll som regional stormakt kan det bli en viktig kraft för att främja demokrati och gott styre, stärka regional ekonomisk integration och stödja nationell försoning i hela Afrika. Sydafrika kan även bli en nyckelpartner för EU i detta arbete. Parlamentet betonar vikten av nära samarbete mellan EU och Sydafrika kring klimatförändringar, hållbar utveckling och reform av internationella institutioner. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker den strategiska naturen av förbindelserna mellan EU och Sydafrika. Parlamentet välkomnar det positiva resultatet från det fjärde toppmötet mellan EU och Afrika i september 2011, i synnerhet den gemensamma inställningen till situationen i Libyen. EU och Sydafrika uppmanas med kraft att så snart som möjligt slutföra förhandlingarna om ett nytt avtal om ekonomiskt partnerskap. Mot bakgrund av Sydafrikas historiska erfarenhet av en framgångsrik och fredlig övergång till demokrati och landets roll som regional stormakt kan det bli en viktig kraft för att främja demokrati och gott styre, stärka regional ekonomisk integration och stödja nationell försoning i hela Afrika. Sydafrika kan även bli en nyckelpartner för EU i detta arbete. Parlamentet betonar vikten av nära samarbete mellan EU och Sydafrika kring klimatförändringar, hållbar utveckling och reform av internationella institutioner.

| 17. | Med tanke på den ökande betydelsen för Briks-länderna och andra framväxande stormakter och det multipolära system för globalt styre som håller på att ta form, anser Europaparlamentet att G20 skulle kunna bli ett användbart och särskilt lämpat forum för att uppnå samförstånd och för att fatta beslut som är inkluderande, bygger på partnerskap och främjar konvergens, även på lagstiftningsområdet. Trots G20:s växande betydelse skulle G7 kunna spela en nyckelroll som ett rådgivande, samordnande och samförståndsbyggande forum för de etablerade stormakterna i syfte att föra en dialog med Briks-länderna och andra framväxande stormakter, inför möten i G20-gruppen. Parlamentet menar att G8 också bör utnyttjas för att söka samförstånd med Ryssland och på så sätt hantera gemensamma utmaningar på ett samordnat och effektivt sätt. Parlamentet stöder den parlamentariska dimensionen inom G20 och anser att den bör stärkas ytterligare och ingå i beslutsprocesserna, så att en förstärkt demokratisk dialog och kontroll garanteras. Parlamentet vill också att det skapas ett parallellt rådgivande forum för G20, där icke-statliga organisationer och ledande företrädare för det civila samhället och näringslivet i G20-länderna träffas. |
| --- | --- |

17.

Med tanke på den ökande betydelsen för Briks-länderna och andra framväxande stormakter och det multipolära system för globalt styre som håller på att ta form, anser Europaparlamentet att G20 skulle kunna bli ett användbart och särskilt lämpat forum för att uppnå samförstånd och för att fatta beslut som är inkluderande, bygger på partnerskap och främjar konvergens, även på lagstiftningsområdet. Trots G20:s växande betydelse skulle G7 kunna spela en nyckelroll som ett rådgivande, samordnande och samförståndsbyggande forum för de etablerade stormakterna i syfte att föra en dialog med Briks-länderna och andra framväxande stormakter, inför möten i G20-gruppen. Parlamentet menar att G8 också bör utnyttjas för att söka samförstånd med Ryssland och på så sätt hantera gemensamma utmaningar på ett samordnat och effektivt sätt. Parlamentet stöder den parlamentariska dimensionen inom G20 och anser att den bör stärkas ytterligare och ingå i beslutsprocesserna, så att en förstärkt demokratisk dialog och kontroll garanteras. Parlamentet vill också att det skapas ett parallellt rådgivande forum för G20, där icke-statliga organisationer och ledande företrädare för det civila samhället och näringslivet i G20-länderna träffas.

| 18. | Europaparlamentet anser att den rådande statsskuldkrisen kommer att bli ett viktigt test för G20-gruppen som ett ändamålsenligt forum för strategisk politisk dialog som kan främja ett verkligt globalt system för ekonomiskt och finansiellt styre på ett sätt som återspeglar det ömsesidiga beroendet mellan utvecklade ekonomier och tillväxtekonomier och skapar förutsättningar för att undanröja obalanser i systemet – vilka kan vara särskilt skadliga både för utvecklade ekonomier och i ett längre perspektiv för tillväxtekonomier – samt främjar solidaritet inom internationella finansforum som Internationella valutafonden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att den rådande statsskuldkrisen kommer att bli ett viktigt test för G20-gruppen som ett ändamålsenligt forum för strategisk politisk dialog som kan främja ett verkligt globalt system för ekonomiskt och finansiellt styre på ett sätt som återspeglar det ömsesidiga beroendet mellan utvecklade ekonomier och tillväxtekonomier och skapar förutsättningar för att undanröja obalanser i systemet – vilka kan vara särskilt skadliga både för utvecklade ekonomier och i ett längre perspektiv för tillväxtekonomier – samt främjar solidaritet inom internationella finansforum som Internationella valutafonden.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka den politiska dialogen och det politiska samarbetet med Briks-länderna för att driva reformarbetet framåt inom institutionerna för den globala finansiella och ekonomiska styrningen, det vill säga Bretton Woods-institutionerna, i syfte att garantera en bred representation av samtliga medlemsländer, samtidigt som förändringar i den ekonomiska tyngden beaktas. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar EU att stärka den politiska dialogen och det politiska samarbetet med Briks-länderna för att driva reformarbetet framåt inom institutionerna för den globala finansiella och ekonomiska styrningen, det vill säga Bretton Woods-institutionerna, i syfte att garantera en bred representation av samtliga medlemsländer, samtidigt som förändringar i den ekonomiska tyngden beaktas.

| 20. | Europaparlamentet anser att de etablerade stormakterna bör stödja regionala organisationer som omfattar Briks-länderna och andra tillväxtländer, såsom Asean och Mercosur, inklusive deras processer för institutions- och kapacitetsuppbyggnad, och säkra en diplomatisk närvaro på hög nivå när sådana organisationer sammanträder. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att de etablerade stormakterna bör stödja regionala organisationer som omfattar Briks-länderna och andra tillväxtländer, såsom Asean och Mercosur, inklusive deras processer för institutions- och kapacitetsuppbyggnad, och säkra en diplomatisk närvaro på hög nivå när sådana organisationer sammanträder.

| 21. | Givet den växande globala och regionala betydelsen för Kina, Indien och andra tillväxtländer i Asien kan såväl USA som EU mer och mer komma att rikta sin främsta uppmärksamhet, sin politiska energi och sina resurser mot Stillahavsregionen och därmed se den nordatlantiska dimensionen och det ömsesidiga samarbetet som mindre strategiskt viktigt. Europaparlamentet konstaterar också att Asien bör spela en större roll på den utrikespolitiska dagordningen för EU och dess medlemsstater. Parlamentet efterlyser mer samordning mellan USA:s och EU:s politik gentemot Kina, Indien och andra tillväxtländer i Asien, så att man undviker en splittring i denna politik. Parlamentet är starkt övertygat om att USA och EU genom att samordna sina insatser kommer att kunna uppnå de politiska synergieffekter som krävs för att inleda en verksam, positiv och konstruktiv dialog med Briks-länderna och andra tillväxtländer. Utan att man åsidosätter G7-gruppen skulle regelbundna toppmöten mellan EU och USA kunna ge tillfälle till att identifiera gemensamma mål och samordna strategier i frågor av global betydelse, bland annat ekonomisk styrning, i syfte att nå ett gemensamt förhållningssätt gentemot de framväxande stormakterna. Parlamentet påminner om att de transatlantiska förbindelserna är av yttersta vikt, såväl ekonomiskt som politiskt, och framhåller de ömsesidiga och starka ekonomiska banden mellan USA och EU. Parlamentet anser att Transatlantiska ekonomiska rådet och Transatlantiska lagstiftardialogen också kan erbjuda möjligheter till dialog och avstämning av läget, och dessa institutioner bör därför reflektera över EU:s och USA:s strategiska engagemang i Briks-länderna och andra relevanta tillväxtländer och över hur lagstiftningskonvergens med dessa länder ska kunna främjas. Parlamentet påminner om behovet att inrätta ett transatlantiskt politiskt råd som ett särskilt organ för att systematiskt och på hög nivå samråda om och samordna utrikes- och säkerhetspolitik mellan EU och USA. |
| --- | --- |

21.

Givet den växande globala och regionala betydelsen för Kina, Indien och andra tillväxtländer i Asien kan såväl USA som EU mer och mer komma att rikta sin främsta uppmärksamhet, sin politiska energi och sina resurser mot Stillahavsregionen och därmed se den nordatlantiska dimensionen och det ömsesidiga samarbetet som mindre strategiskt viktigt. Europaparlamentet konstaterar också att Asien bör spela en större roll på den utrikespolitiska dagordningen för EU och dess medlemsstater. Parlamentet efterlyser mer samordning mellan USA:s och EU:s politik gentemot Kina, Indien och andra tillväxtländer i Asien, så att man undviker en splittring i denna politik. Parlamentet är starkt övertygat om att USA och EU genom att samordna sina insatser kommer att kunna uppnå de politiska synergieffekter som krävs för att inleda en verksam, positiv och konstruktiv dialog med Briks-länderna och andra tillväxtländer. Utan att man åsidosätter G7-gruppen skulle regelbundna toppmöten mellan EU och USA kunna ge tillfälle till att identifiera gemensamma mål och samordna strategier i frågor av global betydelse, bland annat ekonomisk styrning, i syfte att nå ett gemensamt förhållningssätt gentemot de framväxande stormakterna. Parlamentet påminner om att de transatlantiska förbindelserna är av yttersta vikt, såväl ekonomiskt som politiskt, och framhåller de ömsesidiga och starka ekonomiska banden mellan USA och EU. Parlamentet anser att Transatlantiska ekonomiska rådet och Transatlantiska lagstiftardialogen också kan erbjuda möjligheter till dialog och avstämning av läget, och dessa institutioner bör därför reflektera över EU:s och USA:s strategiska engagemang i Briks-länderna och andra relevanta tillväxtländer och över hur lagstiftningskonvergens med dessa länder ska kunna främjas. Parlamentet påminner om behovet att inrätta ett transatlantiskt politiskt råd som ett särskilt organ för att systematiskt och på hög nivå samråda om och samordna utrikes- och säkerhetspolitik mellan EU och USA.

| 22. | När det gäller frågor av global räckvidd eller frågor som rör det globala styret bör EU, snarare än medlemsstaterna själva, vara samtalspartnern för etablerade stormakter, Briks-länderna och andra tillväxtländer. Europaparlamentet anser att det, i syfte att uppnå en konsekvent politisk hållning gentemot Briks-länderna och andra framväxande stormakter, är av grundläggande vikt att medlemsstaterna utvecklar sina bilaterala förbindelser med maximal öppenhet och tänker på vilka följder dessa förbindelser kan få för EU:s politik och ställningstaganden. EU bör eftersträva större politisk och ekonomisk sammanhållning och tillväxt för att behålla sin politiska tyngd och en nyckelroll i det multipolära system som håller på att ta form, så att unionen uppfattas som en nödvändig och värdefull motpart av Briks-länderna och de nya tillväxtländerna. |
| --- | --- |

22.

När det gäller frågor av global räckvidd eller frågor som rör det globala styret bör EU, snarare än medlemsstaterna själva, vara samtalspartnern för etablerade stormakter, Briks-länderna och andra tillväxtländer. Europaparlamentet anser att det, i syfte att uppnå en konsekvent politisk hållning gentemot Briks-länderna och andra framväxande stormakter, är av grundläggande vikt att medlemsstaterna utvecklar sina bilaterala förbindelser med maximal öppenhet och tänker på vilka följder dessa förbindelser kan få för EU:s politik och ställningstaganden. EU bör eftersträva större politisk och ekonomisk sammanhållning och tillväxt för att behålla sin politiska tyngd och en nyckelroll i det multipolära system som håller på att ta form, så att unionen uppfattas som en nödvändig och värdefull motpart av Briks-länderna och de nya tillväxtländerna.

| 23. | Europaparlamentet betonar att den övergripande samordningen av EU:s utrikespolitik gentemot Briks-länderna och andra framväxande stormakter bör genomföras av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i enlighet med artiklarna 18.4 och 21.3 i EU-fördraget. Parlamentet anser att EU, under den höga representantens samordning, bör sträva efter en bättre koppling mellan utrikes- och säkerhetspolitik och EU:s sektorspolitik på områdena utveckling, energitrygghet, handel, tillgång till råvaror och sällsynta jordartsmetaller, klimatförändringar och migration, i syfte att utnyttja synergieffekter och säkerställa en konsekvent och systematisk utrikespolitisk strategi som siktar på universell respekt för rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de demokratiska styrelseformerna. Konceptet med ”strategiska partner” för EU bör få ännu större utrymme och utrustas bättre, så att det återspeglar dessa grundläggande mål. Parlamentet pekar på slutsatserna från konferensen COP 17 mellan parterna i FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), och betonar det fortsatta behovet av sammanhållna och samordnade insatser med Briks-länderna för att man ska kunna nå ett progressivt avtal. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att den övergripande samordningen av EU:s utrikespolitik gentemot Briks-länderna och andra framväxande stormakter bör genomföras av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i enlighet med artiklarna 18.4 och 21.3 i EU-fördraget. Parlamentet anser att EU, under den höga representantens samordning, bör sträva efter en bättre koppling mellan utrikes- och säkerhetspolitik och EU:s sektorspolitik på områdena utveckling, energitrygghet, handel, tillgång till råvaror och sällsynta jordartsmetaller, klimatförändringar och migration, i syfte att utnyttja synergieffekter och säkerställa en konsekvent och systematisk utrikespolitisk strategi som siktar på universell respekt för rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de demokratiska styrelseformerna. Konceptet med ”strategiska partner” för EU bör få ännu större utrymme och utrustas bättre, så att det återspeglar dessa grundläggande mål. Parlamentet pekar på slutsatserna från konferensen COP 17 mellan parterna i FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), och betonar det fortsatta behovet av sammanhållna och samordnade insatser med Briks-länderna för att man ska kunna nå ett progressivt avtal.

| 24. | Europaparlamentet anser att en konsekvent utrikespolitisk strategi på EU-nivå även förutsätter en förbättrad samordning mellan Europeiska rådets ordförande, den höga representanten, rådet, parlamentet och kommissionen i frågor som rör agendorna för G7, G8 och G20. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att en konsekvent utrikespolitisk strategi på EU-nivå även förutsätter en förbättrad samordning mellan Europeiska rådets ordförande, den höga representanten, rådet, parlamentet och kommissionen i frågor som rör agendorna för G7, G8 och G20.

| 25. | EU bör ha förmågan att anpassa och reformera sina interna styrelsestrukturer för att se till att beslutsfattandet återspeglar unionens mångfald och blir föremål för samförstånd. Det är viktigt att en konsekvent utrikespolitisk strategi på EU-nivå gentemot Briks-länderna och andra tillväxtländer avspeglas i Europeiska utrikestjänstens funktionssätt. Europaparlamentet anser att utrikestjänsten bör se över och stärka de strategiska partnerskapen med enskilda Briks-länder, i nära samråd med parlamentet, och då dra nytta av ländernas särdrag och utnyttja potentialen till synergieffekter och samarbete med EU. Utrikestjänsten uppmanas eftertryckligen att utarbeta horisontella och vertikala samordningsmekanismer som gör att EU:s utrikespolitik kommer att kunna dra fördel av vinsterna av samverkan mellan EU-institutionerna och av medlemsstaternas täta och djupgående bilaterala band med strategiska partner, däribland Briks-länderna och andra framväxande stormakter. När det gäller Briks-länderna bör utrikestjänsten, i tillägg till sin organisation efter geografiska och tematiska områden, inrätta en särskild samordnande mekanism som ska se till att alla enskilda politiska åtgärder i förhållande till Briks-länderna är förenliga med varandra ur ett systemperspektiv, och att de politiska riktlinjer som antas följs i EU:s dialoger med etablerade stormakter som USA, Kanada och Japan. Parlamentet anser att EU-delegationerna i Briks-länderna och andra relevanta framväxande stormakter bör knyta närmare kontakter med varandra i syfte att säkra kontinuerlig övervakning och analys av förbindelserna mellan Briks-länderna själva samt av relevant korskänslighet, så att man angriper frågorna på ett mer systematiskt sätt. I detta avseende anser parlamentet att EU-delegationerna i Briks-länderna bör analysera Briks-ländernas ståndpunkter i fråga om styrelseformer och globala utmaningar samt förbindelserna med andra Briks-länder. EU bör med förnyade krafter och resurser leda processen för reform av ett globalt system för styre och av internationella organisationer, i syfte att säkerställa ett mer inkluderande samförståndsbyggande och beslutsfattande på global nivå, i synnerhet när det gäller reformen av FN:s säkerhetsråd och global finansiell multilateralism. |
| --- | --- |

25.

EU bör ha förmågan att anpassa och reformera sina interna styrelsestrukturer för att se till att beslutsfattandet återspeglar unionens mångfald och blir föremål för samförstånd. Det är viktigt att en konsekvent utrikespolitisk strategi på EU-nivå gentemot Briks-länderna och andra tillväxtländer avspeglas i Europeiska utrikestjänstens funktionssätt. Europaparlamentet anser att utrikestjänsten bör se över och stärka de strategiska partnerskapen med enskilda Briks-länder, i nära samråd med parlamentet, och då dra nytta av ländernas särdrag och utnyttja potentialen till synergieffekter och samarbete med EU. Utrikestjänsten uppmanas eftertryckligen att utarbeta horisontella och vertikala samordningsmekanismer som gör att EU:s utrikespolitik kommer att kunna dra fördel av vinsterna av samverkan mellan EU-institutionerna och av medlemsstaternas täta och djupgående bilaterala band med strategiska partner, däribland Briks-länderna och andra framväxande stormakter. När det gäller Briks-länderna bör utrikestjänsten, i tillägg till sin organisation efter geografiska och tematiska områden, inrätta en särskild samordnande mekanism som ska se till att alla enskilda politiska åtgärder i förhållande till Briks-länderna är förenliga med varandra ur ett systemperspektiv, och att de politiska riktlinjer som antas följs i EU:s dialoger med etablerade stormakter som USA, Kanada och Japan. Parlamentet anser att EU-delegationerna i Briks-länderna och andra relevanta framväxande stormakter bör knyta närmare kontakter med varandra i syfte att säkra kontinuerlig övervakning och analys av förbindelserna mellan Briks-länderna själva samt av relevant korskänslighet, så att man angriper frågorna på ett mer systematiskt sätt. I detta avseende anser parlamentet att EU-delegationerna i Briks-länderna bör analysera Briks-ländernas ståndpunkter i fråga om styrelseformer och globala utmaningar samt förbindelserna med andra Briks-länder. EU bör med förnyade krafter och resurser leda processen för reform av ett globalt system för styre och av internationella organisationer, i syfte att säkerställa ett mer inkluderande samförståndsbyggande och beslutsfattande på global nivå, i synnerhet när det gäller reformen av FN:s säkerhetsråd och global finansiell multilateralism.

| 26. | Europaparlamentet anser att ”verklig multilateralism” och större samordning inom multilaterala forum där frågor om globalt styre diskuteras bör förbli den centrala delen i de utökade partnerskapen med Briks-länderna. Parlamentet rekommenderar i synnerhet att EU fullföljer sina ansträngningar för att få med sig Briks-länderna på detta spår. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att ”verklig multilateralism” och större samordning inom multilaterala forum där frågor om globalt styre diskuteras bör förbli den centrala delen i de utökade partnerskapen med Briks-länderna. Parlamentet rekommenderar i synnerhet att EU fullföljer sina ansträngningar för att få med sig Briks-länderna på detta spår.

| 27. | Europaparlamentet anser att parlamentet bör delta i de bilaterala toppmötena mellan EU och unionens strategiska partner. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att parlamentet bör delta i de bilaterala toppmötena mellan EU och unionens strategiska partner.

| 28. | Europaparlamentet anser att personalen vid EU-delegationerna i Briks-länderna bör omfatta kontaktpersoner från parlamentet som kan öka kunskapen om den nationella parlamentariska dimensionen i vart och ett av länderna, främja närmare samarbete och dialog mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten på en bilateral grund samt skapa större demokratisk ansvarsskyldighet i beslutsprocesserna i internationella forum som G8 och G20. Utöver de befintliga delegationerna för förbindelserna med Ryssland, Indien, Kina respektive Sydafrika skulle en delegation för förbindelserna med Brasilien också kunna övervägas. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att personalen vid EU-delegationerna i Briks-länderna bör omfatta kontaktpersoner från parlamentet som kan öka kunskapen om den nationella parlamentariska dimensionen i vart och ett av länderna, främja närmare samarbete och dialog mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten på en bilateral grund samt skapa större demokratisk ansvarsskyldighet i beslutsprocesserna i internationella forum som G8 och G20. Utöver de befintliga delegationerna för förbindelserna med Ryssland, Indien, Kina respektive Sydafrika skulle en delegation för förbindelserna med Brasilien också kunna övervägas.

| 29. | Europaparlamentet anser att relevant personal från parlamentet bör utveckla specialiserad kompetens och på så sätt förses med lämpliga analysverktyg och övervakningskapacitet så att de kan bistå medlemsstaterna i främjandet av en verksam dialog, i syfte att garantera en effektiv demokratisk kontroll över EU:s politik gentemot Briks-länderna och andra tillväxtländer och skapa gynnsammare förutsättningar för en stärkt interparlamentarisk dialog med sådana länder. Parlamentet anser också att man bör inrätta ett system för personalutbyten mellan parlamentet och Europeiska utrikestjänsten i syfte att maximera samverkansvinsterna, underlätta dialog och samarbete mellan institutionerna samt främja kunskapsutbytet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att relevant personal från parlamentet bör utveckla specialiserad kompetens och på så sätt förses med lämpliga analysverktyg och övervakningskapacitet så att de kan bistå medlemsstaterna i främjandet av en verksam dialog, i syfte att garantera en effektiv demokratisk kontroll över EU:s politik gentemot Briks-länderna och andra tillväxtländer och skapa gynnsammare förutsättningar för en stärkt interparlamentarisk dialog med sådana länder. Parlamentet anser också att man bör inrätta ett system för personalutbyten mellan parlamentet och Europeiska utrikestjänsten i syfte att maximera samverkansvinsterna, underlätta dialog och samarbete mellan institutionerna samt främja kunskapsutbytet.

| 30. | Europaparlamentet betonar att all fördjupning av förbindelserna och allt stärkande av det politiska samarbetet med Briks-länderna på regeringsnivå bör gå hand i hand med en fortlöpande dialog mellan organisationer i det civila samhället. I detta sammanhang uppmanas Europeiska utrikestjänsten och EU-delegationerna att skapa de ramar som behövs för att underlätta och intensifiera kontakterna mellan människor och de kulturella och akademiska utbytena, på grundval av befintliga och särskilda program, i syfte att förbättra den ömsesidiga förståelsen och utveckla gemensamma insatser och initiativ. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att all fördjupning av förbindelserna och allt stärkande av det politiska samarbetet med Briks-länderna på regeringsnivå bör gå hand i hand med en fortlöpande dialog mellan organisationer i det civila samhället. I detta sammanhang uppmanas Europeiska utrikestjänsten och EU-delegationerna att skapa de ramar som behövs för att underlätta och intensifiera kontakterna mellan människor och de kulturella och akademiska utbytena, på grundval av befintliga och särskilda program, i syfte att förbättra den ömsesidiga förståelsen och utveckla gemensamma insatser och initiativ.

| 31. | Europaparlamentet vidhåller att det finns ett behov att uppgradera den politiska dialogen med Briks-länderna om respekten för de mänskliga rättigheterna och sociala och miljörelaterade normer. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att respekten för grundläggande arbetsnormer och ILO:s agenda för anständigt arbete är nödvändiga inslag för att millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås, eftersom det har en positiv inverkan på ett lands ekonomi att den sociopolitiska stabiliteten garanteras och kompetensnivån hos landets arbetskraft ökar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet vidhåller att det finns ett behov att uppgradera den politiska dialogen med Briks-länderna om respekten för de mänskliga rättigheterna och sociala och miljörelaterade normer. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att respekten för grundläggande arbetsnormer och ILO:s agenda för anständigt arbete är nödvändiga inslag för att millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås, eftersom det har en positiv inverkan på ett lands ekonomi att den sociopolitiska stabiliteten garanteras och kompetensnivån hos landets arbetskraft ökar.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande om en budget för Europa 2020, som innehåller ett förslag till utformning av finansieringsinstrument och program under nästa fleråriga budgetram 2014–2020. Parlamentet understryker att det nya partnerskapsinstrumentet, som är avsett att ta till vara EU:s politiska och ekonomiska intressen i resten av världen och som omfattar verksamhet som inte uppfyller kriterierna för offentligt utvecklingsbistånd, bör vara ett utrikespolitiskt instrument. Detta partnerskapsinstrument skulle kunna bidra till att stärka de politiska, och därmed de ekonomiska, banden med vissa utvalda länder, och parlamentet ser positivt på att konvergens på lagstiftningsområdet förs fram som ett av målen med instrumentet. Parlamentet anser också att partnerskapsinstrumentet bör omfatta budgetrubriker för offentlig diplomati i syfte att stärka enskilda länders förbindelser med EU och främja inflytande, partnerskap och lojalitet. Dock anser parlamentet att ytterligare resurser till stöd för demokratisering, konsolidering av rättsstaten, bättre utbildning och minskade sociala ojämlikheter också bör planeras. I den nya utformningen av finansieringsinstrument och program bör särskild uppmärksamhet ägnas åt tillfälliga budgetrubriker till stöd för framväxande stormakter och potentiella framväxande stormakter i konsolideringen av demokratiska strukturer och utvecklingen av goda styrelseformer och rättsstatsprincipen, organisationer i det civila samhället samt kvalitativa utbildningssystem och en progressiv social integrering. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att infoga principen om villkorlighet i alla EU-program och EU-instrument, och anser att detta är avgörande om man vill uppnå större effekt i arbetet för mänskliga rättigheter, demokrati och goda styrelseformer som universella värden. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande om en budget för Europa 2020, som innehåller ett förslag till utformning av finansieringsinstrument och program under nästa fleråriga budgetram 2014–2020. Parlamentet understryker att det nya partnerskapsinstrumentet, som är avsett att ta till vara EU:s politiska och ekonomiska intressen i resten av världen och som omfattar verksamhet som inte uppfyller kriterierna för offentligt utvecklingsbistånd, bör vara ett utrikespolitiskt instrument. Detta partnerskapsinstrument skulle kunna bidra till att stärka de politiska, och därmed de ekonomiska, banden med vissa utvalda länder, och parlamentet ser positivt på att konvergens på lagstiftningsområdet förs fram som ett av målen med instrumentet. Parlamentet anser också att partnerskapsinstrumentet bör omfatta budgetrubriker för offentlig diplomati i syfte att stärka enskilda länders förbindelser med EU och främja inflytande, partnerskap och lojalitet. Dock anser parlamentet att ytterligare resurser till stöd för demokratisering, konsolidering av rättsstaten, bättre utbildning och minskade sociala ojämlikheter också bör planeras. I den nya utformningen av finansieringsinstrument och program bör särskild uppmärksamhet ägnas åt tillfälliga budgetrubriker till stöd för framväxande stormakter och potentiella framväxande stormakter i konsolideringen av demokratiska strukturer och utvecklingen av goda styrelseformer och rättsstatsprincipen, organisationer i det civila samhället samt kvalitativa utbildningssystem och en progressiv social integrering. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att infoga principen om villkorlighet i alla EU-program och EU-instrument, och anser att detta är avgörande om man vill uppnå större effekt i arbetet för mänskliga rättigheter, demokrati och goda styrelseformer som universella värden.

| 33. | Briks-länderna och andra Europaparlamentet uppmanar Briks-länderna att inom ramen för den internationella utvecklingspolitiken inta en roll som står i bättre proportion till deras del av globala BNP. |
| --- | --- |

33.

Briks-länderna och andra Europaparlamentet uppmanar Briks-länderna att inom ramen för den internationella utvecklingspolitiken inta en roll som står i bättre proportion till deras del av globala BNP.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stödja initiativ för syd-syd-samarbete och att medverka i trepartssamarbeten som Briks-länderna deltar i. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stödja initiativ för syd-syd-samarbete och att medverka i trepartssamarbeten som Briks-länderna deltar i.

| 35. | Europaparlamentet anser det vara av yttersta vikt att uppmana till mer EU-samarbete med tillväxtekonomier inom systemet för det globala styret och i internationella organisationer. Parlamentet anser att EU och USA bör inleda en strategisk dialog med Briks-länderna om reformalternativen för internationella organisationer. Parlamentet anser att man på EU-nivå bör främja en reflektion över hur EU:s roll, röst och röststyrka i internationella forum ska kunna maximeras och hur en tätare samordning mellan EU:s medlemsstater i sådana forum ska kunna åstadkommas, och därmed en mer konsekvent hållning för en positiv dialog, partnerskap och samarbete med Briks-länderna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser det vara av yttersta vikt att uppmana till mer EU-samarbete med tillväxtekonomier inom systemet för det globala styret och i internationella organisationer. Parlamentet anser att EU och USA bör inleda en strategisk dialog med Briks-länderna om reformalternativen för internationella organisationer. Parlamentet anser att man på EU-nivå bör främja en reflektion över hur EU:s roll, röst och röststyrka i internationella forum ska kunna maximeras och hur en tätare samordning mellan EU:s medlemsstater i sådana forum ska kunna åstadkommas, och därmed en mer konsekvent hållning för en positiv dialog, partnerskap och samarbete med Briks-länderna.

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, det polska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, kommissionen samt Förenta staternas utrikesdepartement. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, det polska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, kommissionen samt Förenta staternas utrikesdepartement.

---

(1)  EUT L 201, 3.8.2010, s. 30.

(2)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 51.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0121.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0255.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0364.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0334.

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/11

---

Torsdagen den 2 februari 2012Rekommendation till rådet om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser

P7_TA(2012)0018

Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 2 februari 2012 om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (2011/2187(INI))

2013/C 239 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Graham Watson för ALDE-gruppen om att föra en konsekvent politik gentemot de auktoritära regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att dessa utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (B7-0235/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Graham Watson för ALDE-gruppen om att föra en konsekvent politik gentemot de auktoritära regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att dessa utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (B7-0235/2011),

| — | med beaktande av FN-stadgan, särskilt artiklarna 1 och 25 och, i kapitel VII, artiklarna 39 och 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan, särskilt artiklarna 1 och 25 och, i kapitel VII, artiklarna 39 och 41,

| — | med beaktande av FN:s konventioner om mänskliga rättigheter och deras fakultativa protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konventioner om mänskliga rättigheter och deras fakultativa protokoll,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och de två fakultativa protokollen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och de två fakultativa protokollen,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1674 från 28 april 2006 som bekräftar bestämmelserna i slutdokumentet från världstoppmötet 2005 om skyldigheten att skydda befolkningar mot folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1674 från 28 april 2006 som bekräftar bestämmelserna i slutdokumentet från världstoppmötet 2005 om skyldigheten att skydda befolkningar mot folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europeiska säkerhetsstrategin, ”Ett säkert Europa i en bättre värld”, som Europeiska rådet antog den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska säkerhetsstrategin, ”Ett säkert Europa i en bättre värld”, som Europeiska rådet antog den 12 december 2003,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1267 (1999) om situationen i Afghanistan och 1371 (2001) om situationen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1267 (1999) om situationen i Afghanistan och 1371 (2001) om situationen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien,

| — | med beaktande av artiklarna 21.2, 22 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21.2, 22 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2003/577/RIF av den 22 juli 2003 om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2003/577/RIF av den 22 juli 2003 om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (1),

| — | med beaktande av rådets dokument ”Inrättande av en konstellation för sanktioner inom arbetsgruppen med råd för yttre förbindelser (Relex/sanktioner)” av den 22 januari 2004 (5603/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets dokument ”Inrättande av en konstellation för sanktioner inom arbetsgruppen med råd för yttre förbindelser (Relex/sanktioner)” av den 22 januari 2004 (5603/2004),

| — | med beaktande av rådets dokument ”Grundläggande principer för tillämpning av restriktiva åtgärder (sanktioner)” av den 7 juni 2004 (10198/1/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets dokument ”Grundläggande principer för tillämpning av restriktiva åtgärder (sanktioner)” av den 7 juni 2004 (10198/1/2004),

| — | med beaktande av EG-domstolens dom i målet Yusuf och Al Barakaat International Foundation mot rådet och kommissionen (REG 2005, s. II-3533), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens dom i målet Yusuf och Al Barakaat International Foundation mot rådet och kommissionen (REG 2005, s. II-3533),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2006/783/RIF av den 6 oktober 2006 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2006/783/RIF av den 6 oktober 2006 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande (2),

| — | med beaktande av rådets dokument ”EU:s bästa metoder för effektivt genomförande av restriktiva åtgärder” av den 9 juli 2007 (11679/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets dokument ”EU:s bästa metoder för effektivt genomförande av restriktiva åtgärder” av den 9 juli 2007 (11679/2007),

| — | med beaktande av rådets dokument ”Genomförandet av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP” av den 21 juli 2007 (10826/1/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets dokument ”Genomförandet av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP” av den 21 juli 2007 (10826/1/2007),

| — | med beaktande av rådets dokument ”Uppdatering av EU:s bästa praxis för effektivt genomförande av restriktiva åtgärder” av den 24 april 2008 (08666/1/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets dokument ”Uppdatering av EU:s bästa praxis för effektivt genomförande av restriktiva åtgärder” av den 24 april 2008 (08666/1/2008),

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2009/67/GUSP av den 26 januari 2009 om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2008/586/GUSP (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2009/67/GUSP av den 26 januari 2009 om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2008/586/GUSP (3),

| — | med beaktande av rådets dokument ”Riktlinjer om genomförande och utvärdering av restriktiva åtgärder (sanktioner) inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik”, senast uppdaterat den 15 december 2009 (17464/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets dokument ”Riktlinjer om genomförande och utvärdering av restriktiva åtgärder (sanktioner) inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik”, senast uppdaterat den 15 december 2009 (17464/2009),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 september 2008 om utvärderingen av EU-sanktioner som en del av EU:s åtgärder och politik inom området för mänskliga rättigheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2008 om utvärderingen av EU-sanktioner som en del av EU:s åtgärder och politik inom området för mänskliga rättigheter (4),

| — | med beaktande av direktiv 2005/60/EG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiv 2005/60/EG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (5),

| — | med beaktande av medlemsstaternas resurser för utrikespolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av medlemsstaternas resurser för utrikespolitik,

| — | med beaktande av artikel 121.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 121.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0007/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0007/2012), och av följande skäl:

Allmänna observationer om EU:s förhållningssätt gentemot auktoritära ledare

| A. | I den nya artikel 21 i EU-fördraget, som infördes genom artikel 1.24 i Lissabonfördraget, framhålls att unionens åtgärder ska utgå från ”demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten”. |
| --- | --- |

A.

I den nya artikel 21 i EU-fördraget, som infördes genom artikel 1.24 i Lissabonfördraget, framhålls att unionens åtgärder ska utgå från ”demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten”.

| B. | Sanktioner tillämpas i enlighet med de särskilda mål inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken som anges i artikel 21 i EU-fördraget och som omfattar främjande av internationell fred och säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt rättsstatsprincipen, stärkande av demokratin och goda styrelseformer. |
| --- | --- |

B.

Sanktioner tillämpas i enlighet med de särskilda mål inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken som anges i artikel 21 i EU-fördraget och som omfattar främjande av internationell fred och säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt rättsstatsprincipen, stärkande av demokratin och goda styrelseformer.

| C. | Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken betraktas sanktioner och restriktiva åtgärder som icke-militära tvångsåtgärder. Det kan handla om vapenembargon, handelssanktioner, finansiella/ekonomiska sanktioner, frysning av tillgångar, flygförbud, restriktioner rörande inresa, diplomatiska sanktioner, bojkott av idrotts- eller kulturevenemang och avbrytande av samarbete med ett tredjeland. |
| --- | --- |

C.

Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken betraktas sanktioner och restriktiva åtgärder som icke-militära tvångsåtgärder. Det kan handla om vapenembargon, handelssanktioner, finansiella/ekonomiska sanktioner, frysning av tillgångar, flygförbud, restriktioner rörande inresa, diplomatiska sanktioner, bojkott av idrotts- eller kulturevenemang och avbrytande av samarbete med ett tredjeland.

| D. | Sanktioner eller restriktiva åtgärder är effektiva om de ingår i en konsekvent och övergripande strategi för EU och dess medlemsstater på människorättsområdet. |
| --- | --- |

D.

Sanktioner eller restriktiva åtgärder är effektiva om de ingår i en konsekvent och övergripande strategi för EU och dess medlemsstater på människorättsområdet.

| E. | Det finns riktade sanktioner i form av sanktioner mot enskilda personer, selektiva ekonomiska åtgärder och diplomatiska åtgärder, exempelvis viseringsförbud, frysning av tillgångar, embargon på export eller import av vissa varor, flygförbud, investeringsförbud eller begränsning av officiella kontakter. |
| --- | --- |

E.

Det finns riktade sanktioner i form av sanktioner mot enskilda personer, selektiva ekonomiska åtgärder och diplomatiska åtgärder, exempelvis viseringsförbud, frysning av tillgångar, embargon på export eller import av vissa varor, flygförbud, investeringsförbud eller begränsning av officiella kontakter.

| F. | Oenighet mellan medlemsstaterna leder ofta till en inkonsekvent tillämpning av restriktiva åtgärder, vilket skadar EU:s trovärdighet och inverkar negativt på åtgärdernas effektivitet. |
| --- | --- |

F.

Oenighet mellan medlemsstaterna leder ofta till en inkonsekvent tillämpning av restriktiva åtgärder, vilket skadar EU:s trovärdighet och inverkar negativt på åtgärdernas effektivitet.

| G. | EU har ofta tillämpat sin sanktionspolitik inkonsekvent genom att behandla tredjeländer med liknande förhållanden i fråga om de mänskliga rättigheterna och demokrati olika, så att EU har kritiserats för dubbelmoral. |
| --- | --- |

G.

EU har ofta tillämpat sin sanktionspolitik inkonsekvent genom att behandla tredjeländer med liknande förhållanden i fråga om de mänskliga rättigheterna och demokrati olika, så att EU har kritiserats för dubbelmoral.

| H. | Informationsteknikens utveckling gör att nationsgränser blir allt mindre viktiga och minskar därmed möjligheterna i en globaliserad värld att isolera ett land eller dess elit. |
| --- | --- |

H.

Informationsteknikens utveckling gör att nationsgränser blir allt mindre viktiga och minskar därmed möjligheterna i en globaliserad värld att isolera ett land eller dess elit.

| I. | De flesta av de länder som omfattas av sanktioner är de som har förblivit mest isolerade från det internationella systemet, och det är deras samhällen som skulle dra störst nytta av en större internationell exponering, för att förändringar ska kunna ske. I vissa fall kan restriktiva åtgärder, särskilt mot vissa enskilda personer, dock ha en avskräckande och psykologisk verkan. |
| --- | --- |

I.

De flesta av de länder som omfattas av sanktioner är de som har förblivit mest isolerade från det internationella systemet, och det är deras samhällen som skulle dra störst nytta av en större internationell exponering, för att förändringar ska kunna ske. I vissa fall kan restriktiva åtgärder, särskilt mot vissa enskilda personer, dock ha en avskräckande och psykologisk verkan.

| J. | Beslut om EU-sanktioner bör fattas först efter en ingående utvärdering av det mest effektiva sättet att få till stånd en demokratisk förändring i landet. Varje beslut bör åtföljas av en tillhörande motivering. |
| --- | --- |

J.

Beslut om EU-sanktioner bör fattas först efter en ingående utvärdering av det mest effektiva sättet att få till stånd en demokratisk förändring i landet. Varje beslut bör åtföljas av en tillhörande motivering.

| K. | För många auktoritära ledare, och personer med koppling till dem, har EU en attraktionskraft för investeringar, kapital och banktjänster samt hälso- och sjukvård. För dem är EU också ett område där de fritt kan resa och spendera de rikedomar som de ofta skaffat sig på tvivelaktiga sätt. |
| --- | --- |

K.

För många auktoritära ledare, och personer med koppling till dem, har EU en attraktionskraft för investeringar, kapital och banktjänster samt hälso- och sjukvård. För dem är EU också ett område där de fritt kan resa och spendera de rikedomar som de ofta skaffat sig på tvivelaktiga sätt.

| L. | Auktoritära ledares möjlighet att omvandla makt till privat förmögenhet, ofta genom förskingring av eller personlig kontroll över statens tillgångar, utgör ett incitament och förstärker deras möjlighet att lägga beslag på och behålla makten. Ytterligare undersökningar behöver genomföras för att minimera alla kopplingar mellan bistånd till tredjeländer för utveckling och andra ändamål och berikningen av auktoritära ledare och deras närmaste kretsar. |
| --- | --- |

L.

Auktoritära ledares möjlighet att omvandla makt till privat förmögenhet, ofta genom förskingring av eller personlig kontroll över statens tillgångar, utgör ett incitament och förstärker deras möjlighet att lägga beslag på och behålla makten. Ytterligare undersökningar behöver genomföras för att minimera alla kopplingar mellan bistånd till tredjeländer för utveckling och andra ändamål och berikningen av auktoritära ledare och deras närmaste kretsar.

| M. | Det är svårt att få korrekt information om auktoritära ledares tillgångar i EU utan samordnade åtgärder, och EU bör inte ge upp i sökandet efter sådan information. |
| --- | --- |

M.

Det är svårt att få korrekt information om auktoritära ledares tillgångar i EU utan samordnade åtgärder, och EU bör inte ge upp i sökandet efter sådan information.

| N. | De ledare mot vilka sanktioner riktas kommer att påverkas om de personligen utsätts för påtryckningar i form av restriktioner för möjligheten att flytta pengar, investera och få tillgång till sina ekonomiska tillgångar, inskränkta möjligheter att resa samt begränsad tillgång till specifika varor och tjänster eller diplomatisk representation. |
| --- | --- |

N.

De ledare mot vilka sanktioner riktas kommer att påverkas om de personligen utsätts för påtryckningar i form av restriktioner för möjligheten att flytta pengar, investera och få tillgång till sina ekonomiska tillgångar, inskränkta möjligheter att resa samt begränsad tillgång till specifika varor och tjänster eller diplomatisk representation.

| O. | Mångfalden av internationella och regionala aktörer gör att det krävs dialog och formella och informella mekanismer för samråd mellan dessa aktörer. |
| --- | --- |

O.

Mångfalden av internationella och regionala aktörer gör att det krävs dialog och formella och informella mekanismer för samråd mellan dessa aktörer.

| P. | En viktig aspekt av en verkningsfull politik gentemot auktoritära regimer är att balansera den tvingande diplomatin, inklusive restriktiva åtgärder kombinerade med tydlig kommunikation och konstruktiva alternativ som inte inbegriper tvångsåtgärder, med EU:s och medlemsstaternas utrikespolitiska resurser. En kritisk och fortlöpande dialog är att föredra framför isolering. |
| --- | --- |

P.

En viktig aspekt av en verkningsfull politik gentemot auktoritära regimer är att balansera den tvingande diplomatin, inklusive restriktiva åtgärder kombinerade med tydlig kommunikation och konstruktiva alternativ som inte inbegriper tvångsåtgärder, med EU:s och medlemsstaternas utrikespolitiska resurser. En kritisk och fortlöpande dialog är att föredra framför isolering.

| Q. | Prövningsförfarandet, genom vilket sanktioner kan utökas, lättas eller hävas som en reaktion på ett ändrat beteende av de ledare som är föremål för sanktionerna, är mycket viktigt för att restriktiva åtgärder ska bli effektiva, och det måste tillämpas på ett rigoröst och strategiskt sätt. |
| --- | --- |

Q.

Prövningsförfarandet, genom vilket sanktioner kan utökas, lättas eller hävas som en reaktion på ett ändrat beteende av de ledare som är föremål för sanktionerna, är mycket viktigt för att restriktiva åtgärder ska bli effektiva, och det måste tillämpas på ett rigoröst och strategiskt sätt.

| R. | Alla restriktiva åtgärder måste vara förenliga med de mänskliga rättigheterna, internationell humanitär rätt, rättssäkerheten, proportionalitetsprincipen samt rätten till en verklig tillgång till prövning, och de får under inga omständigheter drabba de mest utsatta befolkningsgrupperna i de länder som omfattas av de restriktiva åtgärderna. |
| --- | --- |

R.

Alla restriktiva åtgärder måste vara förenliga med de mänskliga rättigheterna, internationell humanitär rätt, rättssäkerheten, proportionalitetsprincipen samt rätten till en verklig tillgång till prövning, och de får under inga omständigheter drabba de mest utsatta befolkningsgrupperna i de länder som omfattas av de restriktiva åtgärderna.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:


  Ta fram tydligare definitioner








  a) | Rådet uppmanas att ta fram tydliga kriterier för när restriktiva åtgärder ska tillämpas och att ange målet med sådana åtgärder, vilken form av sanktioner som ska tillämpas, riktlinjer för regelbunden utvärdering av dem samt det prövningsförfarande som ska följas i samråd med Europaparlamentet. Kriterierna bör fastställas på ett sätt som ökar konsekvensen och trovärdigheten i EU:s sanktioner men som ger tillräcklig flexibilitet på operativ nivå, så att unionen kan utnyttja instrumentet som ett effektivt verktyg i sina yttre åtgärder. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

Ta fram tydligare definitioner

a)

Rådet uppmanas att ta fram tydliga kriterier för när restriktiva åtgärder ska tillämpas och att ange målet med sådana åtgärder, vilken form av sanktioner som ska tillämpas, riktlinjer för regelbunden utvärdering av dem samt det prövningsförfarande som ska följas i samråd med Europaparlamentet. Kriterierna bör fastställas på ett sätt som ökar konsekvensen och trovärdigheten i EU:s sanktioner men som ger tillräcklig flexibilitet på operativ nivå, så att unionen kan utnyttja instrumentet som ett effektivt verktyg i sina yttre åtgärder.

| b) | Rådet uppmanas att klart och tydligt definiera vem sanktionerna ska riktas mot när det rör sig om sönderfallande stater eller icke-statliga aktörer, även om strukturerna då ofta är oklara. |
| --- | --- |

b)

Rådet uppmanas att klart och tydligt definiera vem sanktionerna ska riktas mot när det rör sig om sönderfallande stater eller icke-statliga aktörer, även om strukturerna då ofta är oklara.

| c) | Rådet uppmanas att föra in sanktionerna i ett övergripande politiskt sammanhang samt att fastställa de konkreta kortsiktiga och långsiktiga målen för en hållbar demokratiseringsprocess. |
| --- | --- |

c)

Rådet uppmanas att föra in sanktionerna i ett övergripande politiskt sammanhang samt att fastställa de konkreta kortsiktiga och långsiktiga målen för en hållbar demokratiseringsprocess.

| d) | Rådet uppmanas att erkänna att sanktioner inte är ett självändamål och att se till att tillämpningen av dem åtföljs av tydliga och uppnåeliga riktmärken för ett hävande av sanktionerna. |
| --- | --- |

d)

Rådet uppmanas att erkänna att sanktioner inte är ett självändamål och att se till att tillämpningen av dem åtföljs av tydliga och uppnåeliga riktmärken för ett hävande av sanktionerna.

| e) | Rådet uppmanas att systematiskt stödja Internationella brottmålsdomstolens arbete genom att se till att domstolens förfaranden och domar vederbörligen beaktas inom EU:s sanktionspolitik. |
| --- | --- |

e)

Rådet uppmanas att systematiskt stödja Internationella brottmålsdomstolens arbete genom att se till att domstolens förfaranden och domar vederbörligen beaktas inom EU:s sanktionspolitik.

| f) | EU:s medlemsstater uppmanas att tillämpa principen om universell jurisdiktion för att bekämpa straffrihet och brott mot mänskligheten med målsättningen att förbättra det internationella straffrättssystemet. |
| --- | --- |

f)

EU:s medlemsstater uppmanas att tillämpa principen om universell jurisdiktion för att bekämpa straffrihet och brott mot mänskligheten med målsättningen att förbättra det internationella straffrättssystemet.

Utforma en effektiv sanktionspolitik

| g) | Rådet uppmanas att maximera samarbete och samverkan mellan de 27 medlemsstaterna och att med kraft uppmana dem att enhälligt och konsekvent fördöma auktoritära regimer genom en enhetlig och integrerad EU-strategi. |
| --- | --- |

g)

Rådet uppmanas att maximera samarbete och samverkan mellan de 27 medlemsstaterna och att med kraft uppmana dem att enhälligt och konsekvent fördöma auktoritära regimer genom en enhetlig och integrerad EU-strategi.

| h) | Rådet uppmanas att erkänna att sanktioner som inte samordnas internationellt kan bli verkningslösa och motverka de mål som eftersträvas, undergräva öppenheten, trovärdigheten och konsekvensen i den europeiska sanktionspolitiken samt stärka den regim som sanktionerna är riktade mot eller minska det relativa förhandlingsutrymme och den trovärdighet som EU och medlemsstaterna äger i förhållande till den aktuella staten. Rådet uppmanas att förbättra samordningen och informationsutbytet mellan medlemsstaterna genom tydliga förfaranden. |
| --- | --- |

h)

Rådet uppmanas att erkänna att sanktioner som inte samordnas internationellt kan bli verkningslösa och motverka de mål som eftersträvas, undergräva öppenheten, trovärdigheten och konsekvensen i den europeiska sanktionspolitiken samt stärka den regim som sanktionerna är riktade mot eller minska det relativa förhandlingsutrymme och den trovärdighet som EU och medlemsstaterna äger i förhållande till den aktuella staten. Rådet uppmanas att förbättra samordningen och informationsutbytet mellan medlemsstaterna genom tydliga förfaranden.

| i) | Rådet uppmanas att tillämpa befintliga sanktionsbestämmelser på ett rigoröst och konsekvent sätt och att sträva efter att undvika dubbla måttstockar. Rådet uppmanas också att utöka sanktionernas tillämpningsområde till att även omfatta fall av kränkningar av de grundläggande friheterna, framför allt religionsfriheten och yttrandefriheten, och att se till att länder som tillhör Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt kandidatländer för anslutning till EU också tillämpar de restriktiva åtgärderna och utbyter relevant information med unionen. |
| --- | --- |

i)

Rådet uppmanas att tillämpa befintliga sanktionsbestämmelser på ett rigoröst och konsekvent sätt och att sträva efter att undvika dubbla måttstockar. Rådet uppmanas också att utöka sanktionernas tillämpningsområde till att även omfatta fall av kränkningar av de grundläggande friheterna, framför allt religionsfriheten och yttrandefriheten, och att se till att länder som tillhör Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt kandidatländer för anslutning till EU också tillämpar de restriktiva åtgärderna och utbyter relevant information med unionen.

| j) | Rådet uppmanas att använda sanktioner eller restriktiva åtgärder som är målinriktade och står i proportion till sitt syfte och som syftar till att bara påverka den ansvarsskyldiga eliten i repressiva eller brottsliga regimer samt ansvariga icke-statliga aktörer i sönderfallande stater, så att man så långt det är möjligt minimerar de negativa konsekvenserna för civilbefolkningen, särskilt de mest sårbara. |
| --- | --- |

j)

Rådet uppmanas att använda sanktioner eller restriktiva åtgärder som är målinriktade och står i proportion till sitt syfte och som syftar till att bara påverka den ansvarsskyldiga eliten i repressiva eller brottsliga regimer samt ansvariga icke-statliga aktörer i sönderfallande stater, så att man så långt det är möjligt minimerar de negativa konsekvenserna för civilbefolkningen, särskilt de mest sårbara.

| k) | Rådet uppmanas att se till att bistånd till tredjeländer för utveckling eller andra ändamål inte blir ett incitament för auktoritära ledare att berika sig själva och sina närmaste kretsar. |
| --- | --- |

k)

Rådet uppmanas att se till att bistånd till tredjeländer för utveckling eller andra ändamål inte blir ett incitament för auktoritära ledare att berika sig själva och sina närmaste kretsar.

| l) | Rådet uppmanas att se till att sanktionspolitiken när så är möjligt kombineras med stöd till det civila samhället i det berörda landet. Rådet uppmanas att förbättra kvaliteten och insynen i rapporteringsfasen, så att det beviljade stödet kan kvantifieras exakt och stödets faktiska bidrag till civilsamhällets behov kan bedömas korrekt. |
| --- | --- |

l)

Rådet uppmanas att se till att sanktionspolitiken när så är möjligt kombineras med stöd till det civila samhället i det berörda landet. Rådet uppmanas att förbättra kvaliteten och insynen i rapporteringsfasen, så att det beviljade stödet kan kvantifieras exakt och stödets faktiska bidrag till civilsamhällets behov kan bedömas korrekt.

| m) | Rådet uppmanas att se till att dubbla måttstockar inte används vid beslut om restriktiva åtgärder eller sanktioner, utan att dessa tillämpas oberoende av politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga intressen. |
| --- | --- |

m)

Rådet uppmanas att se till att dubbla måttstockar inte används vid beslut om restriktiva åtgärder eller sanktioner, utan att dessa tillämpas oberoende av politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga intressen.

| n) | Rådet uppmanas att se till att konkurrenter i tredjeländer inte drar nytta av restriktiva åtgärder som begränsar europeiska företags verksamhet på marknaderna i länder som omfattas av sanktioner. |
| --- | --- |

n)

Rådet uppmanas att se till att konkurrenter i tredjeländer inte drar nytta av restriktiva åtgärder som begränsar europeiska företags verksamhet på marknaderna i länder som omfattas av sanktioner.

| o) | Rådet uppmanas att se till att medlemsstaterna, liksom EU:s uppdrags- och delegationschefer, är djupt delaktiga i processen för att utforma, genomföra, övervaka och utvärdera restriktiva åtgärder och deras konsekvenser på plats, genom att tillhandahålla underlag för konsekvensbedömningar, något som gör EU:s närvaro på platsen avgörande. Rådet uppmanas att se till att relevant information omgående vidarebefordras till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

o)

Rådet uppmanas att se till att medlemsstaterna, liksom EU:s uppdrags- och delegationschefer, är djupt delaktiga i processen för att utforma, genomföra, övervaka och utvärdera restriktiva åtgärder och deras konsekvenser på plats, genom att tillhandahålla underlag för konsekvensbedömningar, något som gör EU:s närvaro på platsen avgörande. Rådet uppmanas att se till att relevant information omgående vidarebefordras till Europaparlamentet.

| p) | Rådet uppmanas att se till att de främsta förkämparna för demokrati och mänskliga rättigheter i de länder som berörs av restriktiva åtgärder är djupt delaktiga i processen för att utforma, genomföra och utvärdera de restriktiva åtgärderna. |
| --- | --- |

p)

Rådet uppmanas att se till att de främsta förkämparna för demokrati och mänskliga rättigheter i de länder som berörs av restriktiva åtgärder är djupt delaktiga i processen för att utforma, genomföra och utvärdera de restriktiva åtgärderna.

| q) | Rådet uppmanas att ålägga befintliga strukturer inom Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att genomföra en ingående lägesanalys av den ekonomiska och sociala strukturen i det berörda landet före och efter det att sanktionerna antagits, för att därigenom granska de direkta och indirekta effekterna av alla specifika åtgärder på det politiska och socioekonomiska området i samhället i fråga, samt att beakta konsekvenserna för ledande personer inom näringslivet, grupper i det civila samhället, den politiska oppositionen och eventuellt reformsinnade personer inom de statliga strukturerna. |
| --- | --- |

q)

Rådet uppmanas att ålägga befintliga strukturer inom Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att genomföra en ingående lägesanalys av den ekonomiska och sociala strukturen i det berörda landet före och efter det att sanktionerna antagits, för att därigenom granska de direkta och indirekta effekterna av alla specifika åtgärder på det politiska och socioekonomiska området i samhället i fråga, samt att beakta konsekvenserna för ledande personer inom näringslivet, grupper i det civila samhället, den politiska oppositionen och eventuellt reformsinnade personer inom de statliga strukturerna.

| r) | Rådet uppmanas att ålägga Relex/sanktioner att fullgöra sitt uppdrag att undersöka hur sanktioner antas, utvärdera befintliga sanktioner och utveckla bästa praxis med avseende på tillämpning och genomförande av restriktiva åtgärder samt regelbundet rapportera sina slutsatser till rådet och parlamentet. |
| --- | --- |

r)

Rådet uppmanas att ålägga Relex/sanktioner att fullgöra sitt uppdrag att undersöka hur sanktioner antas, utvärdera befintliga sanktioner och utveckla bästa praxis med avseende på tillämpning och genomförande av restriktiva åtgärder samt regelbundet rapportera sina slutsatser till rådet och parlamentet.

| s) | Rådet uppmanas att ålägga EU:s rättstjänster och andra relevanta tjänster att ge rådet rekommendationer om vilka försiktighetsåtgärder som krävs för att förhindra att enskilda personer på listorna kringgår sanktionerna. |
| --- | --- |

s)

Rådet uppmanas att ålägga EU:s rättstjänster och andra relevanta tjänster att ge rådet rekommendationer om vilka försiktighetsåtgärder som krävs för att förhindra att enskilda personer på listorna kringgår sanktionerna.

| t) | Rådet uppmanas att ålägga Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att anta en mer samordnad strategi där man gemensamt utnyttjar expertis och kunskaper vid utarbetandet, genomförandet och prövningen av sanktioner. |
| --- | --- |

t)

Rådet uppmanas att ålägga Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att anta en mer samordnad strategi där man gemensamt utnyttjar expertis och kunskaper vid utarbetandet, genomförandet och prövningen av sanktioner.

| u) | Rådet uppmanas att ålägga rådet och kommissionen att avsätta tillräckligt med tid och resurser och att utnyttja kunniga länderexperter och specialister på mänskliga rättigheter för analyser före utformningen av sanktionerna och för utvärderingar av sanktionernas effektivitet. |
| --- | --- |

u)

Rådet uppmanas att ålägga rådet och kommissionen att avsätta tillräckligt med tid och resurser och att utnyttja kunniga länderexperter och specialister på mänskliga rättigheter för analyser före utformningen av sanktionerna och för utvärderingar av sanktionernas effektivitet.

| v) | Rådet uppmanas att ålägga kommissionen och medlemsstaterna att samordna genomförandet av vapenembargon, som tillhör medlemsstaternas behörighet. |
| --- | --- |

v)

Rådet uppmanas att ålägga kommissionen och medlemsstaterna att samordna genomförandet av vapenembargon, som tillhör medlemsstaternas behörighet.

| w) | Rådet uppmanas att ålägga kommissionen och medlemsstaterna att varje år rapportera om genomförandet av sanktionsinsatser och deras effektivitet. |
| --- | --- |

w)

Rådet uppmanas att ålägga kommissionen och medlemsstaterna att varje år rapportera om genomförandet av sanktionsinsatser och deras effektivitet.

| x) | Rådet uppmanas att be Frankrike och Storbritannien samt alla EU-länder som är tillfälliga medlemmar i FN:s säkerhetsråd att använda allt sitt inflytande för att se till att säkerhetsrådets resolutioner genomförs på ett rigoröst och grundligt sätt. |
| --- | --- |

x)

Rådet uppmanas att be Frankrike och Storbritannien samt alla EU-länder som är tillfälliga medlemmar i FN:s säkerhetsråd att använda allt sitt inflytande för att se till att säkerhetsrådets resolutioner genomförs på ett rigoröst och grundligt sätt.

| y) | Rådet uppmanas att vid behov överväga att utnyttja de klausuler om väsentliga delar i bilaterala handelsavtal som ger EU möjlighet att införa sanktioner för brott mot de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna samt att föra en konsekvent europeisk utrikespolitik i syfte att stödja åtgärder mot auktoritära regimer. |
| --- | --- |

y)

Rådet uppmanas att vid behov överväga att utnyttja de klausuler om väsentliga delar i bilaterala handelsavtal som ger EU möjlighet att införa sanktioner för brott mot de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna samt att föra en konsekvent europeisk utrikespolitik i syfte att stödja åtgärder mot auktoritära regimer.

Åtagande om en konsekvent politik inom EU:s gränser

| z) | Rådet uppmanas att ålägga medlemsstaterna att rapportera om personer på sanktionslistan som har fysiska och finansiella tillgångar inom det egna landets gränser samt att ange det ungefärliga värdet och var dessa tillgångar befinner sig. Rådet uppmanas att uppmana medlemsstaterna att samarbeta för att utbyta relevant information, till exempel via de befintliga kontoren för återvinning av tillgångar och Camden-nätverket för myndigheter för återvinning av tillgångar (Carin), samt att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna kring identifieringen och beslagtagandet av sådana tillgångar. |
| --- | --- |

z)

Rådet uppmanas att ålägga medlemsstaterna att rapportera om personer på sanktionslistan som har fysiska och finansiella tillgångar inom det egna landets gränser samt att ange det ungefärliga värdet och var dessa tillgångar befinner sig. Rådet uppmanas att uppmana medlemsstaterna att samarbeta för att utbyta relevant information, till exempel via de befintliga kontoren för återvinning av tillgångar och Camden-nätverket för myndigheter för återvinning av tillgångar (Carin), samt att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna kring identifieringen och beslagtagandet av sådana tillgångar.

| aa) | Rådet uppmanas att ålägga samtliga medlemsstater att säkerställa en rigorös tillämpning av riktade ekonomiska sanktioner eller restriktiva åtgärder genom att exempelvis






  — | utvidga direktiv 2005/60/EG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism, så att det obligatoriskt omfattar alla försök av diktatorer som är föremål för sanktioner, och fysiska eller juridiska personer eller enheter med koppling till dem, att öppna konton eller sätta in pengar, eftersom pengarna utgör vinning av brott, stöld och förskingring, samt att undersöka möjligheter till andra förebyggande mekanismer som kan hejda inflödet av förskingrade statliga medel och tillgångar till finansinstitutioner i EU, |
| --- | --- | --- |

aa)

Rådet uppmanas att ålägga samtliga medlemsstater att säkerställa en rigorös tillämpning av riktade ekonomiska sanktioner eller restriktiva åtgärder genom att exempelvis

—

utvidga direktiv 2005/60/EG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism, så att det obligatoriskt omfattar alla försök av diktatorer som är föremål för sanktioner, och fysiska eller juridiska personer eller enheter med koppling till dem, att öppna konton eller sätta in pengar, eftersom pengarna utgör vinning av brott, stöld och förskingring, samt att undersöka möjligheter till andra förebyggande mekanismer som kan hejda inflödet av förskingrade statliga medel och tillgångar till finansinstitutioner i EU,

| — | neka lån, skärpa åtgärder för återbetalning av lån och frysa tillgångar i syfte att i praktiken se till att personer och enheter på listorna förvägras all tillgång till finansiella tjänster inom EU:s jurisdiktion. |
| --- | --- |

—

neka lån, skärpa åtgärder för återbetalning av lån och frysa tillgångar i syfte att i praktiken se till att personer och enheter på listorna förvägras all tillgång till finansiella tjänster inom EU:s jurisdiktion.

| ab) | Rådet uppmanas att se till att restriktiva ekonomiska och finansiella åtgärder, inbegripet riktade finansiella sanktioner, tillämpas av alla personer och enheter som är verksamma inom unionen, inbegripet medborgare från tredjeländer, samt av unionsmedborgare eller ekonomiska enheter som är verksamma utanför unionens gränser men är registrerade i eller lyder under lagstiftningen i någon av unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

ab)

Rådet uppmanas att se till att restriktiva ekonomiska och finansiella åtgärder, inbegripet riktade finansiella sanktioner, tillämpas av alla personer och enheter som är verksamma inom unionen, inbegripet medborgare från tredjeländer, samt av unionsmedborgare eller ekonomiska enheter som är verksamma utanför unionens gränser men är registrerade i eller lyder under lagstiftningen i någon av unionens medlemsstater.

| ac) | Rådet uppmanas att se till att ledare som är föremål för sanktioner, liksom fysiska och juridiska personer och enheter med uppenbar koppling till dem, är strängt förbjudna att äga egendom eller tillgångar inom EU. |
| --- | --- |

ac)

Rådet uppmanas att se till att ledare som är föremål för sanktioner, liksom fysiska och juridiska personer och enheter med uppenbar koppling till dem, är strängt förbjudna att äga egendom eller tillgångar inom EU.

| ad) | Rådet uppmanas att ålägga medlemsstaterna att förbjuda skolor och universitet, tankesmedjor och andra akademiska institutioner att ta emot finansiering, bidrag eller donationer från ledare som är föremål för sanktioner eller deras fysiska och juridiska partner samt att se till att det råder insyn i dessa organisationers privata finansiering. |
| --- | --- |

ad)

Rådet uppmanas att ålägga medlemsstaterna att förbjuda skolor och universitet, tankesmedjor och andra akademiska institutioner att ta emot finansiering, bidrag eller donationer från ledare som är föremål för sanktioner eller deras fysiska och juridiska partner samt att se till att det råder insyn i dessa organisationers privata finansiering.

| ae) | Rådet uppmanas att se till att medlemsstaterna förbjuder idrottsförbund (inklusive fotbollsklubbar) och välgörenhetsorganisationer att ta emot finansiering, bidrag eller donationer från ledare som omfattas av sanktioner samt från fysiska och juridiska personer med koppling till dem. |
| --- | --- |

ae)

Rådet uppmanas att se till att medlemsstaterna förbjuder idrottsförbund (inklusive fotbollsklubbar) och välgörenhetsorganisationer att ta emot finansiering, bidrag eller donationer från ledare som omfattas av sanktioner samt från fysiska och juridiska personer med koppling till dem.

| af) | Rådet uppmanas att ålägga EU och dess medlemsstater att strikt följa de reseförbud som hindrar personer som är föremål för sanktioner att resa inom EU för andra syften än rent humanitära. |
| --- | --- |

af)

Rådet uppmanas att ålägga EU och dess medlemsstater att strikt följa de reseförbud som hindrar personer som är föremål för sanktioner att resa inom EU för andra syften än rent humanitära.

| ag) | Rådet uppmanas att ålägga medlemsstaterna att aktivt utreda och vid behov åtala personer eller juridiska enheter i Europa som har hjälpt ledare som är föremål för sanktioner och personer med koppling till dem att undfly eller undvika de sanktioner som lagligen har införts mot dem. |
| --- | --- |

ag)

Rådet uppmanas att ålägga medlemsstaterna att aktivt utreda och vid behov åtala personer eller juridiska enheter i Europa som har hjälpt ledare som är föremål för sanktioner och personer med koppling till dem att undfly eller undvika de sanktioner som lagligen har införts mot dem.

Utåtriktad verksamhet

| ah) | Rådet uppmanas att ålägga EU att skapa internationellt stöd och allianser för sin politik, särskilt med inflytelserika aktörer i regionen i fråga och internationella organisationer, samt att till fullo involvera Europaparlamentet i processen. |
| --- | --- |

ah)

Rådet uppmanas att ålägga EU att skapa internationellt stöd och allianser för sin politik, särskilt med inflytelserika aktörer i regionen i fråga och internationella organisationer, samt att till fullo involvera Europaparlamentet i processen.

| ai) | Rådet uppmanas att ålägga EU att stärka legitimiteten och bygga upp ett brett allmänt och politiskt stöd för sin politik, inklusive restriktiva åtgärder och sanktioner, på både EU-nivå och internationell nivå och särskilt i länder där regimerna är föremål för sanktioner, samt att till fullo involvera Europaparlamentet i processen. |
| --- | --- |

ai)

Rådet uppmanas att ålägga EU att stärka legitimiteten och bygga upp ett brett allmänt och politiskt stöd för sin politik, inklusive restriktiva åtgärder och sanktioner, på både EU-nivå och internationell nivå och särskilt i länder där regimerna är föremål för sanktioner, samt att till fullo involvera Europaparlamentet i processen.

| aj) | Rådet uppmanas att i avsaknad av sanktioner eller restriktiva åtgärder från FN:s säkerhetsråd med kraft uppmana EU att samarbeta med stater som tillämpar sanktioner samt att utbyta information och samordna åtgärder för att säkerställa största möjliga inverkan på internationell nivå och maximera effekten av unionens sanktioner. |
| --- | --- |

aj)

Rådet uppmanas att i avsaknad av sanktioner eller restriktiva åtgärder från FN:s säkerhetsråd med kraft uppmana EU att samarbeta med stater som tillämpar sanktioner samt att utbyta information och samordna åtgärder för att säkerställa största möjliga inverkan på internationell nivå och maximera effekten av unionens sanktioner.

| ak) | Rådet uppmanas att ålägga vice ordföranden/den höga representanten, delegationscheferna och Europeiska utrikestjänsten att tydligt informera de ledare som är föremål för sanktioner vad EU kräver av dem och att fastställa precisa och uppnåeliga mål för att ge incitament till en positiv förändring samt att erbjuda lämpligt tekniskt stöd. |
| --- | --- |

ak)

Rådet uppmanas att ålägga vice ordföranden/den höga representanten, delegationscheferna och Europeiska utrikestjänsten att tydligt informera de ledare som är föremål för sanktioner vad EU kräver av dem och att fastställa precisa och uppnåeliga mål för att ge incitament till en positiv förändring samt att erbjuda lämpligt tekniskt stöd.

| al) | Rådet uppmanas att ålägga medlemsstaterna att, i den utsträckning det är juridiskt möjligt, utbyta information om personer på listorna med andra stater, berörda EU-organ och internationella organisationer. |
| --- | --- |

al)

Rådet uppmanas att ålägga medlemsstaterna att, i den utsträckning det är juridiskt möjligt, utbyta information om personer på listorna med andra stater, berörda EU-organ och internationella organisationer.

| am) | Rådet uppmanas att ålägga medlemsstaterna att i rimlig utsträckning säkerställa allmänhetens tillgång till information om nationella åtgärder avseende de restriktiva åtgärder som tillämpas. |
| --- | --- |

am)

Rådet uppmanas att ålägga medlemsstaterna att i rimlig utsträckning säkerställa allmänhetens tillgång till information om nationella åtgärder avseende de restriktiva åtgärder som tillämpas.

| an) | Rådet uppmanas att samråda med Europaparlamentet fullt ut i prövningsförfarandet för sanktioner och att inhämta synpunkter från parlamentet om de politiska riktlinjerna och utformningen av EU:s övergripande sanktionspolitik. |
| --- | --- |

an)

Rådet uppmanas att samråda med Europaparlamentet fullt ut i prövningsförfarandet för sanktioner och att inhämta synpunkter från parlamentet om de politiska riktlinjerna och utformningen av EU:s övergripande sanktionspolitik.

| ao) | Rådet uppmanas att komma ihåg att tvingande diplomati också måste kombineras med positiva åtgärder såsom utvecklingsbistånd, hållbart ekonomiskt samarbete och stöd till det civila samhället. |
| --- | --- |

ao)

Rådet uppmanas att komma ihåg att tvingande diplomati också måste kombineras med positiva åtgärder såsom utvecklingsbistånd, hållbart ekonomiskt samarbete och stöd till det civila samhället.

| ap) | Rådet uppmanas att låta sanktionerna och utvärderingen av dem åtföljas av åtgärder som bygger på samarbete och dialog med organisationer i det civila samhället och befolkningen i utpekade länder, i syfte att utveckla eller stärka en kultur som präglas av respekt för demokrati och mänskliga rättigheter i landet i fråga. |
| --- | --- |

ap)

Rådet uppmanas att låta sanktionerna och utvärderingen av dem åtföljas av åtgärder som bygger på samarbete och dialog med organisationer i det civila samhället och befolkningen i utpekade länder, i syfte att utveckla eller stärka en kultur som präglas av respekt för demokrati och mänskliga rättigheter i landet i fråga.

| aq) | Rådet uppmanas att sträva efter att mobilisera frusna och beslagtagna tillgångar för att så snart som möjligt återsända dem till respektive land, till gagn för befolkningen. |
| --- | --- |

aq)

Rådet uppmanas att sträva efter att mobilisera frusna och beslagtagna tillgångar för att så snart som möjligt återsända dem till respektive land, till gagn för befolkningen.

*

* *

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

---

(1)  EUT L 196, 2.8.2003, s. 45.

(2)  EUT L 328, 24.11.2006, s. 59.

(3)  EUT L 23, 27.1.2009, s. 37.

(4)  EUT C 295 E, 4.12.2009, s. 49.

(5)  EUT L 309, 25.11.2005, s. 15.

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/18

---

Torsdagen den 2 februari 2012Gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte

P7_TA(2012)0019

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 med rekommendationer till kommissionen om ett 14:e bolagsrättsdirektiv om gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte (2011/2046(INI))

2013/C 239 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 50 och 54 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 50 och 54 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003 med titeln ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan” (COM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003 med titeln ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan” (COM(2003)0284),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 med titeln ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 med titeln ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010 med titeln ”På väg mot en inre marknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi – Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010 med titeln ”På väg mot en inre marknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi – Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (COM(2010)0608),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011 med titeln ”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011 med titeln ”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (3),

| — | med beaktande av domstolens avgöranden i målen Daily Mail
   (4), Centros
   (5), Überseering
   (6), Inspire Art
   (7), SEVIC Systems
   (8), Cadbury Schweppes
   (9) och Cartesio
   (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens avgöranden i målen Daily Mail
   (4), Centros
   (5), Überseering
   (6), Inspire Art
   (7), SEVIC Systems
   (8), Cadbury Schweppes
   (9) och Cartesio
   (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2006 om den senaste utvecklingen av och framtidsutsikterna för bolagsrätten (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2006 om den senaste utvecklingen av och framtidsutsikterna för bolagsrätten (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2007 om europeiska privata aktiebolag och det fjortonde bolagsrättsdirektivet om flyttning av ett bolags säte (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2007 om europeiska privata aktiebolag och det fjortonde bolagsrättsdirektivet om flyttning av ett bolags säte (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om genomförandet av direktiv 2002/14/EG om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om genomförandet av direktiv 2002/14/EG om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2009 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2009 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 november 2010 om civilrättsliga, handelsrättsliga, familjerättsliga och internationella privaträttsliga aspekter av handlingsplanen för att genomföra Stockholmsprogrammet (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 november 2010 om civilrättsliga, handelsrättsliga, familjerättsliga och internationella privaträttsliga aspekter av handlingsplanen för att genomföra Stockholmsprogrammet (15),

| — | med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0008/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0008/2012), och av följande skäl:

| A. | Genom artiklarna 49 och 54 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt garanteras alla bolag etableringsfrihet, och gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten utgör ett mycket viktigt led i förverkligandet av den inre marknaden. Parlamentet uppmärksammar att lagstiftningen inte är enhetlig när det gäller flyttning och villkor för flyttning för ett bolag som lyder under en nationell lagstiftning och som flyttar sitt säte – det stadgeenliga eller det faktiska – från en medlemsstat till en annan inom den inre marknaden samt de risker som detta medför för sysselsättningen, liksom de administrativa svårigheterna, kostnaderna, de sociala konsekvenserna och avsaknaden av rättssäkerhet. |
| --- | --- |

A.

Genom artiklarna 49 och 54 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt garanteras alla bolag etableringsfrihet, och gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten utgör ett mycket viktigt led i förverkligandet av den inre marknaden. Parlamentet uppmärksammar att lagstiftningen inte är enhetlig när det gäller flyttning och villkor för flyttning för ett bolag som lyder under en nationell lagstiftning och som flyttar sitt säte – det stadgeenliga eller det faktiska – från en medlemsstat till en annan inom den inre marknaden samt de risker som detta medför för sysselsättningen, liksom de administrativa svårigheterna, kostnaderna, de sociala konsekvenserna och avsaknaden av rättssäkerhet.

| B. | Av dem som deltog i det offentliga samråd som avslutades den 15 april 2004 var en majoritet positivt inställda till antagandet av ett bolagsrättsdirektiv om gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte. |
| --- | --- |

B.

Av dem som deltog i det offentliga samråd som avslutades den 15 april 2004 var en majoritet positivt inställda till antagandet av ett bolagsrättsdirektiv om gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte.

| C. | I olika medlemsstater ställs olika krav i samband med att bolag flyttar över gränserna, vilket fick domstolen att i sin dom i Cartesio-målet fastställa att bestämmelserna om gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten bör harmoniseras. |
| --- | --- |

C.

I olika medlemsstater ställs olika krav i samband med att bolag flyttar över gränserna, vilket fick domstolen att i sin dom i Cartesio-målet fastställa att bestämmelserna om gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten bör harmoniseras.

| D. | I sin dom i Cartesio-målet gav domstolen inte det klargörande som krävs beträffande överföringen av ett bolags säte såsom kommissionen förväntade sig i sin konsekvensbedömning från 2007 (16). |
| --- | --- |

D.

I sin dom i Cartesio-målet gav domstolen inte det klargörande som krävs beträffande överföringen av ett bolags säte såsom kommissionen förväntade sig i sin konsekvensbedömning från 2007 (16).

| E. | Det är inte domstolen utan lagstiftarna som på grundval av fördraget ska fastställa de åtgärder som bör vidtas för att uppnå frihet för bolag att flytta sina säten. |
| --- | --- |

E.

Det är inte domstolen utan lagstiftarna som på grundval av fördraget ska fastställa de åtgärder som bör vidtas för att uppnå frihet för bolag att flytta sina säten.

| F. | Bolagens rörlighet hindras fortfarande av stora administrativa bördor samt sociala och skattemässiga kostnader till följd av att kommissionen i sin konsekvensbedömning från 2007 angav att alternativet utan åtgärd verkar vara mer proportionerligt eftersom det inte kräver någon vidare åtgärd från EU:s sida (17). |
| --- | --- |

F.

Bolagens rörlighet hindras fortfarande av stora administrativa bördor samt sociala och skattemässiga kostnader till följd av att kommissionen i sin konsekvensbedömning från 2007 angav att alternativet utan åtgärd verkar vara mer proportionerligt eftersom det inte kräver någon vidare åtgärd från EU:s sida (17).

| G. | Kommissionens konsekvensbedömning från 2007 omfattar inte konsekvenserna för social- och sysselsättningspolitiken, med undantag av arbetstagarinflytande. |
| --- | --- |

G.

Kommissionens konsekvensbedömning från 2007 omfattar inte konsekvenserna för social- och sysselsättningspolitiken, med undantag av arbetstagarinflytande.

| H. | Missbruket av brevlådeföretag och skalbolag för att kringgå rättsliga, sociala eller skattemässiga förhållanden bör förhindras. |
| --- | --- |

H.

Missbruket av brevlådeföretag och skalbolag för att kringgå rättsliga, sociala eller skattemässiga förhållanden bör förhindras.

| I. | Gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten bör vara skatteneutrala. |
| --- | --- |

I.

Gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten bör vara skatteneutrala.

| J. | En flyttning av ett bolags säte bör inte påverka det berörda bolagets rättskapacitet, för att bolaget ska kunna fortsätta att fungera väl. |
| --- | --- |

J.

En flyttning av ett bolags säte bör inte påverka det berörda bolagets rättskapacitet, för att bolaget ska kunna fortsätta att fungera väl.

| K. | En flyttning bör inte inverka på berörda parters (minoritetsaktieägares, anställdas och fordringsägares) rättigheter som de erhållit före flyttningen. |
| --- | --- |

K.

En flyttning bör inte inverka på berörda parters (minoritetsaktieägares, anställdas och fordringsägares) rättigheter som de erhållit före flyttningen.

| L. | Själva flyttningen bör regleras av strikta bestämmelser som föreskriver insyn och att de berörda parterna ska informeras innan flyttningen genomförs. |
| --- | --- |

L.

Själva flyttningen bör regleras av strikta bestämmelser som föreskriver insyn och att de berörda parterna ska informeras innan flyttningen genomförs.

| M. | Arbetstagarnas rätt till medverkan är av stor betydelse i samband med flyttning av ett bolags säte. |
| --- | --- |

M.

Arbetstagarnas rätt till medverkan är av stor betydelse i samband med flyttning av ett bolags säte.

| N. | Man bör se till att bolagsrättsdirektivens olika lagstiftningsbestämmelser föreskriver enhetliga förfaranden för arbetstagarnas medverkan. |
| --- | --- |

N.

Man bör se till att bolagsrättsdirektivens olika lagstiftningsbestämmelser föreskriver enhetliga förfaranden för arbetstagarnas medverkan.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast, och på grundval av artikel 50.1 och 50.2 g i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, läga fram ett förslag till direktiv om gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast, och på grundval av artikel 50.1 och 50.2 g i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, läga fram ett förslag till direktiv om gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen.

| 3. | Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte får några ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte får några ekonomiska konsekvenser.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  EGT L 294, 10.11.2001, s. 1.

(2)  EGT L 294, 10.11.2001, s. 22.

(3)  EUT L 310, 25.11.2005, s. 1.

(4)  Mål 81/87, Daily Mail, REG 1988, s. 5483.

(5)  Mål C-212/97, Centros, REG 1999, s. I-1459.

(6)  Mål C-208/00, Überseering, REG 2002, s. I-9919.

(7)  Mål C-167/01, Inspire Art, REG 2003, s. I-10155.

(8)  Mål C-411/03, SEVIC Systems, REG 2005, s. I-10805.

(9)  Mål C-196/04, Cadbury Schweppes, REG 2006, s. I-7995.

(10)  Mål C-210/06, Cartesio, REG 2008, s. I-9641.

(11)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 114.

(12)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 671.

(13)  EUT C 76 E, 25.3.2010, s. 11.

(14)  EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 5.

(15)  Antagna texter, P7_TA(2010)0426.

(16)  Kommissionens arbetsdokument om en konsekvensbedömning av direktivet om gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte, SEK(2007)1707, led 3.5.2, s. 24–25.

(17)  Kommissionens arbetsdokument om en konsekvensbedömning av direktivet om gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte, SEK(2007)1707, led 6.2.4, s. 39.

---

Torsdagen den 2 februari 2012BILAGA

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Rekommendation 1 (om det framtida direktivets tillämpningsområde)

Direktivet bör gälla bolag med begränsat ansvar i den mening som avses i artikel 2.1 i direktiv 2005/56/EG.

Direktivets tillämpningsområde bör omfatta en lämplig lösning på frågan om att göra åtskillnad mellan ett bolags formella säte respektive dess administrativa säte.

Rekommendation 2 (om konsekvenserna av en gränsöverskridande flyttning)

Direktivet bör ge bolag möjlighet att utöva rätten att etablera sig genom att flytta till en värdmedlemsstat utan att förlora sin status som juridisk person, och i stället omvandlas till ett bolag som regleras av värdmedlemsstatens lagstiftning utan att behöva likvideras.

Flyttningen bör inte innebära att rättsliga, sociala eller skattemässiga villkor kringgås.

Flyttningen bör bli gällande den dag då bolaget registreras i värdmedlemsstaten. Från och med den dag då bolaget registreras i värdmedlemsstaten bör det regleras av lagstiftningen i den staten.

Flyttningen bör inte inverka på bolagets rättsliga förbindelser med tredje parter.

Flyttningen bör vara skatteneutral i enlighet med bestämmelserna i direktiv 90/434/EEG (1).

Rekommendation 3 (om bestämmelser om insyn och information före beslutet om flyttning)

Ledningen eller styrelsen för ett bolag som planerar att flytta sitt säte bör åläggas att utarbeta en rapport och en flyttplanering. Innan ledningen fattar beslut om rapporten och flyttplaneringen bör arbetstagarnas representanter eller, om inga representanter utsetts, arbetstagarna själva informeras och höras beträffande den föreslagna flyttningen i enlighet med artikel 4 i direktiv 2002/14/EG (2).

Rapporten bör lämnas till aktieägarna och till arbetstagarnas representanter eller, om inga representanter utsetts, till arbetstagarna själva.

Rapporten bör beskriva och motivera flyttningen ur ekonomisk, rättslig och social synvinkel samt förklara de konsekvenser som flyttningen får för aktieägarna, långivarna och arbetstagarna, som ska kunna granska rapporten under en angiven period, som inte får vara kortare än en månad och längre än tre månader, före datumet för bolagsstämman då flyttningen ska godkännas.

Flyttplaneringen bör innehålla uppgift om följande:

| a) | Bolagets bolagsform, namn och formella säte i hemmedlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

Bolagets bolagsform, namn och formella säte i hemmedlemsstaten.

| b) | Bolagets bolagsform, namn och formella säte i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Bolagets bolagsform, namn och formella säte i värdmedlemsstaten.

| c) | Förslag till stiftelseurkund och bolagsordning för bolaget i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Förslag till stiftelseurkund och bolagsordning för bolaget i värdmedlemsstaten.

| d) | Förslag till tidsplan för flyttningen. |
| --- | --- |

d)

Förslag till tidsplan för flyttningen.

| e) | Det datum från och med vilket transaktionerna hos det bolag som avser att flytta sitt säte i redovisningshänseende ska anses ha genomförts i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

e)

Det datum från och med vilket transaktionerna hos det bolag som avser att flytta sitt säte i redovisningshänseende ska anses ha genomförts i värdmedlemsstaten.

| f) | Detaljerade uppgifter om flyttningen av bolagets huvudkontor eller huvudsakliga verksamhetsort. |
| --- | --- |

f)

Detaljerade uppgifter om flyttningen av bolagets huvudkontor eller huvudsakliga verksamhetsort.

| g) | De rättigheter som garanteras för bolagets aktieägare, arbetstagare och fordringsägare eller de relevanta åtgärder som föreslås och den adress där all information om detta kan erhållas kostnadsfritt. |
| --- | --- |

g)

De rättigheter som garanteras för bolagets aktieägare, arbetstagare och fordringsägare eller de relevanta åtgärder som föreslås och den adress där all information om detta kan erhållas kostnadsfritt.

| h) | Information om de förfaranden genom vilka ordningen för arbetstagarnas medverkan fastställs om arbetstagarna medverkar i bolagets ledning, och om värdmedlemsstatens lagstiftning inte innebär krav på en sådan ordning. |
| --- | --- |

h)

Information om de förfaranden genom vilka ordningen för arbetstagarnas medverkan fastställs om arbetstagarna medverkar i bolagets ledning, och om värdmedlemsstatens lagstiftning inte innebär krav på en sådan ordning.

Rapporten och flyttplaneringen bör överlämnas till bolagets aktieägare och arbetstagarrepresentanter för granskning inom en lämplig tidsperiod före bolagsstämman.

Flyttplaneringen bör offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2009/101/EG (3).

Rekommendation 4 (om bolagsstämmans beslut)

Bolagsstämman bör godkänna förslaget om flyttning i enlighet med den ordning som fastställts och med den majoritet som krävs för att ändra stiftelseurkunden och bolagsordningen i enlighet med den lagstiftning som bolaget omfattas av i sin hemmedlemsstat.

Om arbetstagarna medverkar i bolagets ledning får bolagsstämman besluta att flyttningen endast kan genomföras om bolagsstämman uttryckligen godkänner ordningen för arbetstagarnas medverkan.

Medlemsstaterna bör kunna anta bestämmelser i syfte att ombesörja ett lämpligt skydd för minoritetsaktieägare som motsätter sig en flyttning, till exempel vad gäller rätten att gå i pension i enlighet med lagstiftningen i bolagets hemmedlemsstat.

Rekommendation 5 (om kontroll av flyttningens överensstämmelse med lagstiftningen)

Hemmedlemsstaten bör kontrollera att flyttförfarandet är i överensstämmelse med dess lagstiftning.

Den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten bör utfärda ett intyg som slutgiltigt bekräftar att alla de handlingar och formaliteter som krävs har fullgjorts före flyttningen.

Intyget, ett exemplar av förslaget till stiftelseurkund och bolagsordning för bolaget i värdmedlemsstaten samt ett exemplar av flyttningsförslaget bör inom en lämplig tidsperiod framläggas för det organ som ansvarar för att bolaget registreras i värdmedlemsstaten. Dessa handlingar bör räcka för att bolaget ska kunna registreras i värdmedlemsstaten. Den myndighet som ansvarar för registreringen i värdmedlemsstaten bör kontrollera att de materiella och formella villkoren för flyttningen, inbegripet de krav som värdmedlemsstaten ställer för bildandet av ett sådant bolag, är uppfyllda.

Den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten bör snarast möjligt underrätta den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten om registreringen, varpå myndigheten i hemmedlemsstaten bör stryka bolaget ur sitt register.

Registreringen i värdmedlemsstaten och strykningen i hemmedlemsstatens register bör offentliggöras på lämpligt sätt, för att på så sätt skydda tredje parter.

Rekommendation 6 (om skyddsåtgärder)

Bolag mot vilka förfaranden för avveckling, likvidation, insolvens eller betalningsinställelse eller andra liknande förfaranden har inletts bör inte tillåtas att genomföra en gränsöverskridande flyttning av sitt säte.

När det gäller pågående rättsliga eller administrativa förfaranden som inletts före flytten av bolagets säte bör bolaget anses ha sitt formella säte i hemmedlemsstaten. Befintliga fordringsägare bör ha rätt till en säkerhetsdeposition.

Rekommendation 7 (om arbetstagarnas rättigheter)

Arbetstagarnas rätt till medverkan bör upprätthållas under hela flyttningen. I princip bör arbetstagarnas rätt till medverkan regleras av lagstiftningen i värdmedlemsstaten.

Värdmedlemsstatens lagstiftning bör dock inte vara tillämplig om

| a) | den inte erbjuder minst samma nivå av arbetstagarmedverkan som erbjuds genom hemmedlemsstatens lagstiftning, eller |
| --- | --- |

a)

den inte erbjuder minst samma nivå av arbetstagarmedverkan som erbjuds genom hemmedlemsstatens lagstiftning, eller

| b) | den inte ger arbetstagare vid bolagets driftsenheter i andra medlemsstater samma rätt till medverkan som de åtnjöt före flyttningen. |
| --- | --- |

b)

den inte ger arbetstagare vid bolagets driftsenheter i andra medlemsstater samma rätt till medverkan som de åtnjöt före flyttningen.

Dessutom bör lagstiftningsbestämmelserna om arbetstagarnas rättigheter stå i överensstämmelse med unionens regelverk.

---

(1)  Rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (EGT L 225, 20.8.1990, s. 1).

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen (EGT L 80, 23.3.2002, s. 29).

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/101/EG av den 16 september 2009 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 48 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (EUT L 258, 1.10.2009, s. 11).

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/23

---

Torsdagen den 2 februari 2012Budgetkontrollen av EU:s humanitära bistånd

P7_TA(2012)0020

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om budgetkontrollen av EU:s humanitära bistånd som förvaltas av Echo (2011/2073(INI))

2013/C 239 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende humanitärt bistånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende humanitärt bistånd,

| — | med beaktande av budgetförordningen (1) och dess tillämpningsföreskrifter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen (1) och dess tillämpningsföreskrifter (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 27 september 2011 om förstärkning av den europeiska insatskapaciteten vid katastrofer: civilskyddets och det humanitära biståndets roll (4), av den 19 januari 2011 om situationen i Haiti ett år efter jordbävningen – humanitärt bistånd och återuppbyggnad (5), av den 10 februari 2010 om den jordbävning som nyligen drabbade Haiti (6), av den 29 november 2007 om proklamationen av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd och av den 18 januari 2011 om genomförandet av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd: en halvtidsöversyn av dess handlingsplan och den fortsatta inriktningen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 27 september 2011 om förstärkning av den europeiska insatskapaciteten vid katastrofer: civilskyddets och det humanitära biståndets roll (4), av den 19 januari 2011 om situationen i Haiti ett år efter jordbävningen – humanitärt bistånd och återuppbyggnad (5), av den 10 februari 2010 om den jordbävning som nyligen drabbade Haiti (6), av den 29 november 2007 om proklamationen av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd och av den 18 januari 2011 om genomförandet av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd: en halvtidsöversyn av dess handlingsplan och den fortsatta inriktningen (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008 (8) och av den 10 maj 2011 för budgetåret 2009 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008 (8) och av den 10 maj 2011 för budgetåret 2009 (9),

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapporter om budgetgenomförandet för budgetåret 2008 (10) och budgetåret 2009 (11) samt institutionernas svar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapporter om budgetgenomförandet för budgetåret 2008 (10) och budgetåret 2009 (11) samt institutionernas svar,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapporter nr 3/2006 om Europeiska kommissionens humanitära bistånd efter tsunamin, nr 6/2008 om Europeiska kommissionens återanpassningsstöd efter tsunamin och orkanen Mitch, nr 15/2009 om EU-stöd som genomförs via FN-organisationer: beslutsfattande och övervakning och nr 3/2011 om effektiviteten och ändamålsenligheten i EU-bidrag som kanaliseras genom FN-organisationer i konfliktdrabbade länder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapporter nr 3/2006 om Europeiska kommissionens humanitära bistånd efter tsunamin, nr 6/2008 om Europeiska kommissionens återanpassningsstöd efter tsunamin och orkanen Mitch, nr 15/2009 om EU-stöd som genomförs via FN-organisationer: beslutsfattande och övervakning och nr 3/2011 om effektiviteten och ändamålsenligheten i EU-bidrag som kanaliseras genom FN-organisationer i konfliktdrabbade länder,

| — | med beaktande av verksamhetsberättelserna och årsberättelserna för budgetåren 2009 och 2010 från generaldirektoratet för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo) och deras bilagor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av verksamhetsberättelserna och årsberättelserna för budgetåren 2009 och 2010 från generaldirektoratet för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo) och deras bilagor,

| — | med beaktande av årsrapporten om politiken för humanitärt bistånd och dess genomförande under 2009 (COM(2010)0138) och det åtföljande arbetsdokument från kommissionens avdelningar (SEK(2011)0398), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten om politiken för humanitärt bistånd och dess genomförande under 2009 (COM(2010)0138) och det åtföljande arbetsdokument från kommissionens avdelningar (SEK(2011)0398),

| — | med beaktande av årsrapporten om Europeiska unionens politik för humanitärt bistånd och civilskydd och dess genomförande under 2010 (COM(2011)0343) och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SEK(2011)0709), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten om Europeiska unionens politik för humanitärt bistånd och civilskydd och dess genomförande under 2010 (COM(2011)0343) och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SEK(2011)0709),

| — | med beaktande av det finansiella och administrativa ramavtalet mellan Europeiska kommissionen och FN, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det finansiella och administrativa ramavtalet mellan Europeiska kommissionen och FN,

| — | med beaktande av ramavtalet om partnerskap mellan kommissionen och humanitära organisationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om partnerskap mellan kommissionen och humanitära organisationer,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0444/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0444/2011), och av följande skäl:

| A. | De humanitära katastroferna har ökat betydligt både i antal, frekvens, omfattning och allvarsgrad, och påverkar fler delar av världen. |
| --- | --- |

A.

De humanitära katastroferna har ökat betydligt både i antal, frekvens, omfattning och allvarsgrad, och påverkar fler delar av världen.

| B. | EU:s ledande globala roll som humanitär aktör och de allt fler och allt oftare förekommande ingripandena inom och utanför EU, tillsammans med de nuvarande budgetbegränsningarna, visar att det är viktigt att ha en sund ekonomisk förvaltning som bygger på principerna om ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

B.

EU:s ledande globala roll som humanitär aktör och de allt fler och allt oftare förekommande ingripandena inom och utanför EU, tillsammans med de nuvarande budgetbegränsningarna, visar att det är viktigt att ha en sund ekonomisk förvaltning som bygger på principerna om ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet.

| C. | De stora katastroferna i Haiti och Pakistan har återigen visat att de instrument som står till EU:s förfogande för att göra insatser vid katastrofer måste förbättras i fråga om effektivitet, snabbhet och samordning. |
| --- | --- |

C.

De stora katastroferna i Haiti och Pakistan har återigen visat att de instrument som står till EU:s förfogande för att göra insatser vid katastrofer måste förbättras i fråga om effektivitet, snabbhet och samordning.

Effektivitet och ändamålsenlighet i Echos kontroll-, övervaknings- och tillsynssystem

| 1. | Europaparlamentet noterar GD Echos beslutsamhet och de åtgärder som vidtagits för att förbättra effektiviteten och ändamålsenligheten i EU:s humanitära bistånd. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar GD Echos beslutsamhet och de åtgärder som vidtagits för att förbättra effektiviteten och ändamålsenligheten i EU:s humanitära bistånd.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska revisionsrätten i sina verksamhetsberättelser är av den åsikten att de allmänna förhandskontrollerna, övervaknings- och tillsynssystemen, efterhandsrevisionerna och funktionerna för internrevision inom Echo generellt är effektiva. Parlamentet understryker emellertid att det finns utrymme för förbättringar på alla dessa områden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska revisionsrätten i sina verksamhetsberättelser är av den åsikten att de allmänna förhandskontrollerna, övervaknings- och tillsynssystemen, efterhandsrevisionerna och funktionerna för internrevision inom Echo generellt är effektiva. Parlamentet understryker emellertid att det finns utrymme för förbättringar på alla dessa områden.

Partner i ramavtalet om partnerskap: icke-statliga organisationer

| 3. | Europaparlamentet noterar att förbindelserna mellan Echo och de icke-statliga organisationer som är dess partner styrs av partnerskapsavtalet, medan den metod som används för budgetens genomförande är direkt central förvaltning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att förbindelserna mellan Echo och de icke-statliga organisationer som är dess partner styrs av partnerskapsavtalet, medan den metod som används för budgetens genomförande är direkt central förvaltning.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den ökade flexibilitet och effektivitet som möjliggjorts av partnerskapsavtalet 2008 i jämförelse med partnerskapsavtalet 2005, till exempel ett mer resultatorienterat arbetssätt, införande av A- och P-kontrollmekanismerna och ökad förenkling och färre oklarheter till följd av införda riktlinjer. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att förfina de åtgärder som förbättrar effektiviteten i samarbetet med avtalspartnerna i avtalet efter 2012. Parlamentet understryker att det är viktigt att förbättra effektiviteten i samarbetet och minska den alltför betungande förvaltningen för partnerna, samtidigt som en hög nivå av ansvarsskyldighet och öppenhet säkerställs. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar den ökade flexibilitet och effektivitet som möjliggjorts av partnerskapsavtalet 2008 i jämförelse med partnerskapsavtalet 2005, till exempel ett mer resultatorienterat arbetssätt, införande av A- och P-kontrollmekanismerna och ökad förenkling och färre oklarheter till följd av införda riktlinjer. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att förfina de åtgärder som förbättrar effektiviteten i samarbetet med avtalspartnerna i avtalet efter 2012. Parlamentet understryker att det är viktigt att förbättra effektiviteten i samarbetet och minska den alltför betungande förvaltningen för partnerna, samtidigt som en hög nivå av ansvarsskyldighet och öppenhet säkerställs.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra metoder och praxis för att bedöma om en möjlig partner är kvalificerad för avtalet. Parlamentet påminner om att erfarenheterna före ingåendet av avtalet 2008 visar att den första bedömningen till förmån för partner enligt P-kontrollmekanismen, grundat på tillförlitligheten i deras interna kontrollsystem och finansiella soliditet, var alltför optimistisk. Parlamentet konstaterar att partner enligt P-kontrollmekanismen, efter att ha beviljats denna status på basis av en första bedömning, omfattas av en mindre regelbunden granskning av sina internkontrollsystem och har rätt att använda sina egna upphandlingsförfaranden. Deras åtgärder omfattas inte heller av kontraktsenliga tak för finansiering. Parlamentet påminner om att man som ett resultat av utvärderingen enligt 2008 års avtal blev tvungen att nedgradera många av dem till A-partnerstatus, det vill säga underställa dem A-kontrollmekanismen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra metoder och praxis för att bedöma om en möjlig partner är kvalificerad för avtalet. Parlamentet påminner om att erfarenheterna före ingåendet av avtalet 2008 visar att den första bedömningen till förmån för partner enligt P-kontrollmekanismen, grundat på tillförlitligheten i deras interna kontrollsystem och finansiella soliditet, var alltför optimistisk. Parlamentet konstaterar att partner enligt P-kontrollmekanismen, efter att ha beviljats denna status på basis av en första bedömning, omfattas av en mindre regelbunden granskning av sina internkontrollsystem och har rätt att använda sina egna upphandlingsförfaranden. Deras åtgärder omfattas inte heller av kontraktsenliga tak för finansiering. Parlamentet påminner om att man som ett resultat av utvärderingen enligt 2008 års avtal blev tvungen att nedgradera många av dem till A-partnerstatus, det vill säga underställa dem A-kontrollmekanismen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de brister som uppdagas genom regelbundna granskningar av partnernas system åtgärdas av dem inom lämplig tid och att nödvändiga åtgärder vidtas om så inte sker. Parlamentet påminner om att de externa revisorerna måste fortsätta att förbättra kvaliteten i sina rekommendationer till partnerna, och utforma deras specifika strukturer så att de kan accepteras och genomföras. Parlamentet understryker att dokumenteringen av bedömningen av förslag till humanitära åtgärder behöver harmoniseras och standardiseras ytterligare för att möjliggöra en övergripande jämförelse. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de brister som uppdagas genom regelbundna granskningar av partnernas system åtgärdas av dem inom lämplig tid och att nödvändiga åtgärder vidtas om så inte sker. Parlamentet påminner om att de externa revisorerna måste fortsätta att förbättra kvaliteten i sina rekommendationer till partnerna, och utforma deras specifika strukturer så att de kan accepteras och genomföras. Parlamentet understryker att dokumenteringen av bedömningen av förslag till humanitära åtgärder behöver harmoniseras och standardiseras ytterligare för att möjliggöra en övergripande jämförelse.

| 7. | Europaparlamentet anser att det tack vare de befintliga revisions- och kontrollmekanismerna finns större ansvarsskyldighet när det gäller utvärdering av effektivitet och ändamålsenlighet för partner i ramavtalet om partnerskap än för FN-partner. Parlamentet påpekar emellertid att en internationell organisation såsom FN inte kan jämföras med partner i ett ramavtal om partnerskap. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det tack vare de befintliga revisions- och kontrollmekanismerna finns större ansvarsskyldighet när det gäller utvärdering av effektivitet och ändamålsenlighet för partner i ramavtalet om partnerskap än för FN-partner. Parlamentet påpekar emellertid att en internationell organisation såsom FN inte kan jämföras med partner i ett ramavtal om partnerskap.

Internationella organisationer, FN

| 8. | Europaparlamentet noterar att förbindelserna mellan Echo och dess FN-partner styrs av det finansiella och administrativa ramavtalet, medan förbindelserna med Röda korset-familjen och Internationella organisationen för migration styrs av ramavtalet för partnerskap för internationella organisationer. Parlamentet påminner om att den metod som använts för budgetens genomförande i båda fallen har varit gemensam förvaltning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att förbindelserna mellan Echo och dess FN-partner styrs av det finansiella och administrativa ramavtalet, medan förbindelserna med Röda korset-familjen och Internationella organisationen för migration styrs av ramavtalet för partnerskap för internationella organisationer. Parlamentet påminner om att den metod som använts för budgetens genomförande i båda fallen har varit gemensam förvaltning.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att villkoren för och genomförandet av styrningen och efterkontrollen av EU-medel under gemensam förvaltning har visat sig ha allvarliga brister. Parlamentet uppmanar kommissionen att avtala, särskilt med FN-organen, om de åtgärder som krävs för att man ska kunna lita på det revisionsarbete som utförs av FN-organ, och att förstärka och förbättra den visshet som uppnås genom de befintliga kontrollerna, inklusive verifikationer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att villkoren för och genomförandet av styrningen och efterkontrollen av EU-medel under gemensam förvaltning har visat sig ha allvarliga brister. Parlamentet uppmanar kommissionen att avtala, särskilt med FN-organen, om de åtgärder som krävs för att man ska kunna lita på det revisionsarbete som utförs av FN-organ, och att förstärka och förbättra den visshet som uppnås genom de befintliga kontrollerna, inklusive verifikationer.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att de EU-medel som förmedlas via FN och internationella organisationer enligt förslagen i den pågående översynen av budgetförordningen ska förvaltas enligt bestämmelserna för indirekt förvaltning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att de EU-medel som förmedlas via FN och internationella organisationer enligt förslagen i den pågående översynen av budgetförordningen ska förvaltas enligt bestämmelserna för indirekt förvaltning.

| 11. | Europaparlamentet betonar att kraven på kontroll för indirekt förvaltning av EU-medlen måste vara lika stränga som de krav som gäller för delad förvaltning. Parlamentet insisterar på att samma nivå av ansvarsskyldighet ska införas för indirekt förvaltning av EU-medel av Echo-partner som den nivå som anges i artikel 57.5 i kommissionens förslag om budgetförordningen. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att ha tillgång till Echo-partnernas revisionsberättelser för att kunna kontrollera att åtgärder finansierade via EU:s budget genomförs enligt principen med sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att kraven på kontroll för indirekt förvaltning av EU-medlen måste vara lika stränga som de krav som gäller för delad förvaltning. Parlamentet insisterar på att samma nivå av ansvarsskyldighet ska införas för indirekt förvaltning av EU-medel av Echo-partner som den nivå som anges i artikel 57.5 i kommissionens förslag om budgetförordningen. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att ha tillgång till Echo-partnernas revisionsberättelser för att kunna kontrollera att åtgärder finansierade via EU:s budget genomförs enligt principen med sund ekonomisk förvaltning.

| 12. | Europaparlamentet kräver att revisionsresultaten i god tid görs tillgängliga för den myndighet som ska bevilja ansvarsfrihet, utan att detta påverkar revisionsrättens eller Olafs befogenheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet kräver att revisionsresultaten i god tid görs tillgängliga för den myndighet som ska bevilja ansvarsfrihet, utan att detta påverkar revisionsrättens eller Olafs befogenheter.

| 13. | Europaparlamentet beklagar FN-rapporternas generella karaktär och deras otillräckliga information om resultat. Parlamentet påpekar att FN-rapporterna, beroende på FN:s princip om samordnad granskning och beroende på att kommissionens möjlighet till kontroller är begränsad till verifikationer och övervakning, dock är en viktig källa till information för att säkerställa ansvarsskyldighet och öppenhet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar FN-rapporternas generella karaktär och deras otillräckliga information om resultat. Parlamentet påpekar att FN-rapporterna, beroende på FN:s princip om samordnad granskning och beroende på att kommissionens möjlighet till kontroller är begränsad till verifikationer och övervakning, dock är en viktig källa till information för att säkerställa ansvarsskyldighet och öppenhet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att FN-rapporterna innehåller tillräcklig information om resultaten – det vill säga effekten och utfallet – av projekt inom rapporteringsperioden. Parlamentet betonar att mätbara resultat och indikatorer på påverkan måste ingå i rapporteringskraven. Parlamentet beklagar det faktum att över 70 procent av Echos svar till revisionsrättens frågeformulär för dess särskilda rapport nr 15/2009 visar att FN-rapporter var försenade, och uppmanar kommissionen att redogöra för den senaste situationen i detta hänseende. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att FN-rapporterna innehåller tillräcklig information om resultaten – det vill säga effekten och utfallet – av projekt inom rapporteringsperioden. Parlamentet betonar att mätbara resultat och indikatorer på påverkan måste ingå i rapporteringskraven. Parlamentet beklagar det faktum att över 70 procent av Echos svar till revisionsrättens frågeformulär för dess särskilda rapport nr 15/2009 visar att FN-rapporter var försenade, och uppmanar kommissionen att redogöra för den senaste situationen i detta hänseende.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att det finns meningsskiljaktigheter mellan kommissionen och undertecknarna av det finansiella och administrativa ramavtalet om tolkningen av avtalets verifikationsklausul, särskilt vad gäller frågan om genomförandet av kontroller. Parlamentet välkomnar införandet av standardbehörighetsregler för verifikationer i juli 2009 som ett sätt att ge ytterligare vägledning om och klargörande av verifikationsklausulens användning. Parlamentet påminner om att det enligt de senaste resultaten från Echos externa revisionssektor och Europeiska revisionsrätten inom ramen för den årliga revisionsförklaringen finns utrymme för ytterligare förtydliganden om de avtalade behörighetsreglerna och verifikationsklausulen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att det finns meningsskiljaktigheter mellan kommissionen och undertecknarna av det finansiella och administrativa ramavtalet om tolkningen av avtalets verifikationsklausul, särskilt vad gäller frågan om genomförandet av kontroller. Parlamentet välkomnar införandet av standardbehörighetsregler för verifikationer i juli 2009 som ett sätt att ge ytterligare vägledning om och klargörande av verifikationsklausulens användning. Parlamentet påminner om att det enligt de senaste resultaten från Echos externa revisionssektor och Europeiska revisionsrätten inom ramen för den årliga revisionsförklaringen finns utrymme för ytterligare förtydliganden om de avtalade behörighetsreglerna och verifikationsklausulen.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att den externa revisionstjänsten knappt dragit någon fördel alls av det ökade antalet anställda vid GD Echos huvudkontor under 2010 (en ökning från 247 till 289 anställda). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att den externa revisionstjänsten knappt dragit någon fördel alls av det ökade antalet anställda vid GD Echos huvudkontor under 2010 (en ökning från 247 till 289 anställda).

| 17. | Europaparlamentet beklagar de svårigheter Europeiska revisionsrätten har mött i arbetet med att få fram information om de åtgärder som utförts av FN-partner. Parlamentet påminner om att EU, och därmed Europeiska revisionsrätten, enligt verifikationsklausulen i det finansiella och administrativa ramavtalet får genomföra finansiella kontroller på plats, och att FN måste tillhandahålla all relevant finansiell information. Parlamentet betonar att FN måste ge Europeiska revisionsrätten den nödvändiga tillgången till information och därmed uppfylla kraven i det finansiella och administrativa ramavtalets verifikationsklausul. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar de svårigheter Europeiska revisionsrätten har mött i arbetet med att få fram information om de åtgärder som utförts av FN-partner. Parlamentet påminner om att EU, och därmed Europeiska revisionsrätten, enligt verifikationsklausulen i det finansiella och administrativa ramavtalet får genomföra finansiella kontroller på plats, och att FN måste tillhandahålla all relevant finansiell information. Parlamentet betonar att FN måste ge Europeiska revisionsrätten den nödvändiga tillgången till information och därmed uppfylla kraven i det finansiella och administrativa ramavtalets verifikationsklausul.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar de positiva resultaten av diskussionerna med Världslivsmedelsprogrammet (WFP) och FN:s barnfond (Unicef), vilka ledde till att WFP och Unicef ändrade sina regler för att göra sina internrevisionsrapporter tillgängliga för GD Echo. Parlamentet uppmanar GD Echo att omgående genomföra liknande förhandlingar med de andra FN-organen för att säkerställa enkel och obyråkratisk tillgång till deras internrevisionsrapporter. Parlamentet uppmanar kommissionen att var sjätte månad informera de ansvariga utskotten i Europaparlamentet om läget i förhandlingarna. Parlamentet betonar att alla internrevisionsrapporter ska göras tillgängliga för kommissionen elektroniskt och inte bara hos de berörda FN-organen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar de positiva resultaten av diskussionerna med Världslivsmedelsprogrammet (WFP) och FN:s barnfond (Unicef), vilka ledde till att WFP och Unicef ändrade sina regler för att göra sina internrevisionsrapporter tillgängliga för GD Echo. Parlamentet uppmanar GD Echo att omgående genomföra liknande förhandlingar med de andra FN-organen för att säkerställa enkel och obyråkratisk tillgång till deras internrevisionsrapporter. Parlamentet uppmanar kommissionen att var sjätte månad informera de ansvariga utskotten i Europaparlamentet om läget i förhandlingarna. Parlamentet betonar att alla internrevisionsrapporter ska göras tillgängliga för kommissionen elektroniskt och inte bara hos de berörda FN-organen.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att diskussioner inleddes med WFP 2010 med syftet att etablera en gemensam metod som WFP kan använda för att genomföra revisioner av EU-finansierade projekt. Parlamentet uppmanar kommissionen att utföra denna åtgärd och att genomföra liknande förhandlingar med övriga FN-partner. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att diskussioner inleddes med WFP 2010 med syftet att etablera en gemensam metod som WFP kan använda för att genomföra revisioner av EU-finansierade projekt. Parlamentet uppmanar kommissionen att utföra denna åtgärd och att genomföra liknande förhandlingar med övriga FN-partner.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar det aktuella arbetet i arbetsgruppen ”Ansvarsskyldighet för och revision av katastrofrelaterat bistånd”, som har inrättats i samband med den internationella organisationen för högre revisionsorgan (Intosai) och under ledning av en ledamot i Europeiska revisionsrätten. Parlamentet påminner om att de två huvudmålen är i) att upprätta riktlinjer och bästa praxis för att slutligen skapa en enda integrerad rapporteringsmodell och ii) att upprätta riktlinjer och bästa praxis för revision av katastrofrelaterat bistånd. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar det aktuella arbetet i arbetsgruppen ”Ansvarsskyldighet för och revision av katastrofrelaterat bistånd”, som har inrättats i samband med den internationella organisationen för högre revisionsorgan (Intosai) och under ledning av en ledamot i Europeiska revisionsrätten. Parlamentet påminner om att de två huvudmålen är i) att upprätta riktlinjer och bästa praxis för att slutligen skapa en enda integrerad rapporteringsmodell och ii) att upprätta riktlinjer och bästa praxis för revision av katastrofrelaterat bistånd.

| 21. | Europaparlamentet anser att detta är ett viktigt steg framåt för att hantera svårigheterna med öppenhet och ansvarsskyldighet i samarbete med FN och andra internationella organisationer. Parlamentet uppmuntrar arbetsgruppen att slutföra sin uppgift inom den fastställda tidsramen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att detta är ett viktigt steg framåt för att hantera svårigheterna med öppenhet och ansvarsskyldighet i samarbete med FN och andra internationella organisationer. Parlamentet uppmuntrar arbetsgruppen att slutföra sin uppgift inom den fastställda tidsramen.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att det efter avslöjandet av den nordkoreanska regeringens missbruk av FN-medel för humanitära ändamål och utveckling i slutet av 2006 har funnits en allmän kritik av den bristande öppenheten, ansvarsskyldigheten, effektiviteten och ändamålsenligheten i FN:s hantering av medel. Parlamentet beklagar att inga betydande FN-reformer som rör öppenhet och ansvarsskyldighet ännu har genomförts. Parlamentet betonar att EU:s medlemsstater måste visa större politisk vilja, beslutsamhet och sammanhållning för att främja reformen och säkerställa större ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmanar EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att prioritera denna fråga och ta på sig en förmedlande roll. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att det efter avslöjandet av den nordkoreanska regeringens missbruk av FN-medel för humanitära ändamål och utveckling i slutet av 2006 har funnits en allmän kritik av den bristande öppenheten, ansvarsskyldigheten, effektiviteten och ändamålsenligheten i FN:s hantering av medel. Parlamentet beklagar att inga betydande FN-reformer som rör öppenhet och ansvarsskyldighet ännu har genomförts. Parlamentet betonar att EU:s medlemsstater måste visa större politisk vilja, beslutsamhet och sammanhållning för att främja reformen och säkerställa större ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmanar EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att prioritera denna fråga och ta på sig en förmedlande roll.

Effektivitet och ändamålsenlighet i genomförandet av EU:s humanitära bistånd som förvaltas av GD Echo

| 23. | Europaparlamentet erkänner fördelarna med att DG Echo med sina samarbetspartner kartlägger nya metoder för tillhandahållande av medel. Parlamentet uppmanar samtidigt till respekt för den mångfald av aktörer som deltar i finansieringen och genomförandet av europeiska humanitära program (FN, Internationella röda korset, Röda halvmånen och frivilligorganisationer), med hänsyn till att katastrofer ofta är transnationella och kräver multilaterala och samordnade insatser. Parlamentet stöder det arbete som görs för att stärka de lokala aktörernas kapacitet och för att öka förmågan att göra snabba bedömningar och ingripanden på fältet via GD Echos kontor och lokalt utplacerade experter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet erkänner fördelarna med att DG Echo med sina samarbetspartner kartlägger nya metoder för tillhandahållande av medel. Parlamentet uppmanar samtidigt till respekt för den mångfald av aktörer som deltar i finansieringen och genomförandet av europeiska humanitära program (FN, Internationella röda korset, Röda halvmånen och frivilligorganisationer), med hänsyn till att katastrofer ofta är transnationella och kräver multilaterala och samordnade insatser. Parlamentet stöder det arbete som görs för att stärka de lokala aktörernas kapacitet och för att öka förmågan att göra snabba bedömningar och ingripanden på fältet via GD Echos kontor och lokalt utplacerade experter.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att en noggrann och sammanhängande behovsanalys är en grundläggande förutsättning för att humanitärt bistånd ska kunna genomföras effektivt. Parlamentet konstaterar att det humanitära bistånd som hanteras av Echo tack vare den globala behovsbedömningen och bedömningen av bortglömda kriser uppfyller det grundläggande kravet att vara helt behovsbaserat. Parlamentet betonar att kommissionen måste fortsätta att delta i debatten om att uppnå en bättre samordnad och sammanhållen behovsanalys. Parlamentet välkomnar dialogen mellan kommissionen och FN om detta. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att en noggrann och sammanhängande behovsanalys är en grundläggande förutsättning för att humanitärt bistånd ska kunna genomföras effektivt. Parlamentet konstaterar att det humanitära bistånd som hanteras av Echo tack vare den globala behovsbedömningen och bedömningen av bortglömda kriser uppfyller det grundläggande kravet att vara helt behovsbaserat. Parlamentet betonar att kommissionen måste fortsätta att delta i debatten om att uppnå en bättre samordnad och sammanhållen behovsanalys. Parlamentet välkomnar dialogen mellan kommissionen och FN om detta.

Partner i ramavtalet om partnerskap

| 25. | Europaparlamentet uppmärksammar att DG Echos samarbetspartner uppvisar en hög kvalitet på sitt arbete tack vare en effektiv urvalsmetod, särskilt genom ramavtal om partnerskap och utarbetandet av normer och förfaranden på det humanitära området. Parlamentet understryker även att den effektiva kontrollen av anslagsutnyttjandet inom ramen för de granskningar som privata byråer gjort av samarbetspartnerna är av grundläggande betydelse och bidrar till att ge den humanitära sektorn legitimitet. Parlamentet är emellertid angeläget om att bevara mångfalden av samarbetspartner och trygga små och medelstora frivilligorganisationers tillgång till anslag, och konstaterar därför att de administrativa förfarandena för tillgång till medel är komplexa och de administrativa kostnaderna alltför höga, vilket är mycket kostsamt för frivilligorganisationerna, och att granskningarna försvåras på grund av brist på personalresurser. Parlamentet efterlyser en anpassning av de utnyttjade verktygen till de särskilda kraven inom sektorn för humanitärt bistånd och till de lokala behoven, i syfte att fokusera det humanitära biståndet på lämpligt sätt och se till att samordningen av olika närvarande biståndsorganisationers åtgärder inleds i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmärksammar att DG Echos samarbetspartner uppvisar en hög kvalitet på sitt arbete tack vare en effektiv urvalsmetod, särskilt genom ramavtal om partnerskap och utarbetandet av normer och förfaranden på det humanitära området. Parlamentet understryker även att den effektiva kontrollen av anslagsutnyttjandet inom ramen för de granskningar som privata byråer gjort av samarbetspartnerna är av grundläggande betydelse och bidrar till att ge den humanitära sektorn legitimitet. Parlamentet är emellertid angeläget om att bevara mångfalden av samarbetspartner och trygga små och medelstora frivilligorganisationers tillgång till anslag, och konstaterar därför att de administrativa förfarandena för tillgång till medel är komplexa och de administrativa kostnaderna alltför höga, vilket är mycket kostsamt för frivilligorganisationerna, och att granskningarna försvåras på grund av brist på personalresurser. Parlamentet efterlyser en anpassning av de utnyttjade verktygen till de särskilda kraven inom sektorn för humanitärt bistånd och till de lokala behoven, i syfte att fokusera det humanitära biståndet på lämpligt sätt och se till att samordningen av olika närvarande biståndsorganisationers åtgärder inleds i ett tidigt skede.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar GD Echos insatser för att främja tillämpningen av innovativa metoder, såsom metoder som bygger på kontantprincipen (cash-based approach), särskilt ovillkorliga betalningar avsedda för de mest utsatta grupperna. Parlamentet konstaterar att dessa metoder, genom utnyttjande av lokala marknader, kan vara mer effektiva och inte alltid behöver innebära en högre förvaltningsrisk än naturaförmåner. Parlamentet uppmuntrar därför GD Echo att fortsätta att utveckla metoder som bygger på kontantprincipen och att uppmana sina samarbetspartner att följa dessa metoder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar GD Echos insatser för att främja tillämpningen av innovativa metoder, såsom metoder som bygger på kontantprincipen (cash-based approach), särskilt ovillkorliga betalningar avsedda för de mest utsatta grupperna. Parlamentet konstaterar att dessa metoder, genom utnyttjande av lokala marknader, kan vara mer effektiva och inte alltid behöver innebära en högre förvaltningsrisk än naturaförmåner. Parlamentet uppmuntrar därför GD Echo att fortsätta att utveckla metoder som bygger på kontantprincipen och att uppmana sina samarbetspartner att följa dessa metoder.

| 27. | Europaparlamentet påminner om slutsatserna efter de tre omgångarna huvudkontorsrevisioner som utfördes av Echos externa revisionssektor om arten av och stabiliteten i de finansiella relationerna mellan Echo och dess partner, enligt vilka medel som gjorts tillgängliga av kommissionen i huvudsak har använts med rimlig omsorg och enligt gällande regler och bestämmelser. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner om slutsatserna efter de tre omgångarna huvudkontorsrevisioner som utfördes av Echos externa revisionssektor om arten av och stabiliteten i de finansiella relationerna mellan Echo och dess partner, enligt vilka medel som gjorts tillgängliga av kommissionen i huvudsak har använts med rimlig omsorg och enligt gällande regler och bestämmelser.

| 28. | Europaparlamentet noterar att de flesta av de rekommendationer som gavs efter den externa revisionssektorns huvudkontorsrevisioner av partner i ramavtalet om partnerskap avser dessa partners upphandlingsregler. Parlamentet riktar uppmärksamhet på ett av huvudresultaten i huvudkontorsrevisionerna, enligt vilket inte alla partner i ramavtalet om partnerskap (som omfattas av både A- och P-kontrollmekanismen) tillämpar förfaranden som helt stämmer överens med principerna i bilaga 4 i 2008 års ramavtal om partnerskap. Parlamentet noterar att det finns problem som har att göra med tillhandahållandet av fullständig upphandlingsdokumentation och införandet av mer väldokumenterade och stabila upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar att de flesta av de rekommendationer som gavs efter den externa revisionssektorns huvudkontorsrevisioner av partner i ramavtalet om partnerskap avser dessa partners upphandlingsregler. Parlamentet riktar uppmärksamhet på ett av huvudresultaten i huvudkontorsrevisionerna, enligt vilket inte alla partner i ramavtalet om partnerskap (som omfattas av både A- och P-kontrollmekanismen) tillämpar förfaranden som helt stämmer överens med principerna i bilaga 4 i 2008 års ramavtal om partnerskap. Parlamentet noterar att det finns problem som har att göra med tillhandahållandet av fullständig upphandlingsdokumentation och införandet av mer väldokumenterade och stabila upphandlingsförfaranden.

| 29. | Europaparlamentet noterar att följande problem måste åtgärdas av partnerna i ramavtalet om partnerskap: De måste skapa lämpliga mekanismer för intern kontroll, förbättra sina system för fördelning av finansiella kostnader och göra dem tydligare, åtgärda brister i sina bokföringssystem och i ledningens efterlevnad av kvalitetsstandarder, införa en riskhanteringsprocess för hela organisationen och öka medvetenheten om risken för bedrägerier och korruption. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar att följande problem måste åtgärdas av partnerna i ramavtalet om partnerskap: De måste skapa lämpliga mekanismer för intern kontroll, förbättra sina system för fördelning av finansiella kostnader och göra dem tydligare, åtgärda brister i sina bokföringssystem och i ledningens efterlevnad av kvalitetsstandarder, införa en riskhanteringsprocess för hela organisationen och öka medvetenheten om risken för bedrägerier och korruption.

| 30. | Europaparlamentet noterar att Echo-partner kan anlita genomförandepartner för uppgiften att utföra åtgärder för att stödja humanitära verksamheter. Parlamentet beklagar ramavtalspartnernas brist på lämpliga förfaranden samt tillsyn och lämplig styrning av sina genomförandepartner. Parlamentet uppmanar med anledning av detta kommissionen att åtgärda detta problem, med tanke på den risk det kan innebära i fall av bedrägeri, den bristande tillgången till bakomliggande dokument och det faktum att Echo inte har några mekanismer för att identifiera de genomförandepartner som är underleverantörer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet noterar att Echo-partner kan anlita genomförandepartner för uppgiften att utföra åtgärder för att stödja humanitära verksamheter. Parlamentet beklagar ramavtalspartnernas brist på lämpliga förfaranden samt tillsyn och lämplig styrning av sina genomförandepartner. Parlamentet uppmanar med anledning av detta kommissionen att åtgärda detta problem, med tanke på den risk det kan innebära i fall av bedrägeri, den bristande tillgången till bakomliggande dokument och det faktum att Echo inte har några mekanismer för att identifiera de genomförandepartner som är underleverantörer.

| 31. | Europaparlamentet anser att en av grundförutsättningarna för att de humanitära insatserna ska kunna hålla hög kvalitet och kunna genomföras snabbt, särskilt vid långvariga kriser, är att man på ett effektivt och fortlöpande sätt engagerar mottagarna i planeringen och förvaltningen av biståndet. Parlamentet påpekar att det i många fall inte finns några formella mekanismer för att mottagaren ska kunna lämna in klagomål/synpunkter till den berörda partnern eller tydliga regler för skydd av uppgiftslämnare. Parlamentet betonar att detta är en viktig åtgärd för att förbättra ändamålsenligheten och ansvarsskyldigheten och för att förhindra eventuellt missbruk av biståndsmaterial. Parlamentet uppmanar GD Echo att införa sådana mekanismer utan dröjsmål. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att en av grundförutsättningarna för att de humanitära insatserna ska kunna hålla hög kvalitet och kunna genomföras snabbt, särskilt vid långvariga kriser, är att man på ett effektivt och fortlöpande sätt engagerar mottagarna i planeringen och förvaltningen av biståndet. Parlamentet påpekar att det i många fall inte finns några formella mekanismer för att mottagaren ska kunna lämna in klagomål/synpunkter till den berörda partnern eller tydliga regler för skydd av uppgiftslämnare. Parlamentet betonar att detta är en viktig åtgärd för att förbättra ändamålsenligheten och ansvarsskyldigheten och för att förhindra eventuellt missbruk av biståndsmaterial. Parlamentet uppmanar GD Echo att införa sådana mekanismer utan dröjsmål.

| 32. | Europaparlamentet påminner om den externa revisionssektorns rekommendation, enligt vilken en bättre övervakning vid och efter tilldelningen bör göras av personal som inte deltar i själva förfarandet, för att bedöma om man genom behovsanalysen har identifierat alla behov och om dessa behov har tillgodosetts. Parlamentet uppmanar kommissionen att handla i enlighet med lärdomarna från dessa övervakningsaktiviteter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner om den externa revisionssektorns rekommendation, enligt vilken en bättre övervakning vid och efter tilldelningen bör göras av personal som inte deltar i själva förfarandet, för att bedöma om man genom behovsanalysen har identifierat alla behov och om dessa behov har tillgodosetts. Parlamentet uppmanar kommissionen att handla i enlighet med lärdomarna från dessa övervakningsaktiviteter.

FN-partner

| 33. | Europaparlamentet påminner om yttrandet från Europeiska revisionsrätten i dess särskilda rapport 15/2009, där det sades att de strategiska och rättsliga kraven för att välja en partner på ett objektivt och öppet sätt inte i tillräcklig utsträckning omsätts i konkreta kriterier för att stödja beslutsfattandet i fallet med FN-partner. Parlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt genomföra och dokumentera formella utvärderingar för jämförelse av FN:s respektive andra partners mekanismer för biståndsgivning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påminner om yttrandet från Europeiska revisionsrätten i dess särskilda rapport 15/2009, där det sades att de strategiska och rättsliga kraven för att välja en partner på ett objektivt och öppet sätt inte i tillräcklig utsträckning omsätts i konkreta kriterier för att stödja beslutsfattandet i fallet med FN-partner. Parlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt genomföra och dokumentera formella utvärderingar för jämförelse av FN:s respektive andra partners mekanismer för biståndsgivning.

| 34. | Europaparlamentet noterar att kommissionen utöver sitt bidrag till indirekta kostnader (upp till sju procent av budgeten för en verksamhet), det vill säga kostnader som inte är direkt relaterade till genomförandet av ett visst projekt, finansierar en mängd olika kostnader som är direkt relaterade till projektet (direkta kostnader), bland annat stödkostnader för lokala kontor, personal och transporter som är direkt relaterade till verksamheter. Parlamentet påpekar att nivåerna för stödkostnader, till exempel transporter, lagring och hantering (till exempel för livsmedelsbistånd) varierar kraftigt. Parlamentet konstaterar att detta kan ha landsspecifika orsaker beroende på omständigheterna, men påpekar att det också kan orsakas av ett behov att rationalisera verksamheten för att bli mer kostnadseffektiv. Parlamentet föreslår att kommissionen bedömer nivån för stödkostnader i förhållande till ett normalt intervall eller riktmärke för typen av berörda projekt, för att fastställa om den är rimlig. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar att kommissionen utöver sitt bidrag till indirekta kostnader (upp till sju procent av budgeten för en verksamhet), det vill säga kostnader som inte är direkt relaterade till genomförandet av ett visst projekt, finansierar en mängd olika kostnader som är direkt relaterade till projektet (direkta kostnader), bland annat stödkostnader för lokala kontor, personal och transporter som är direkt relaterade till verksamheter. Parlamentet påpekar att nivåerna för stödkostnader, till exempel transporter, lagring och hantering (till exempel för livsmedelsbistånd) varierar kraftigt. Parlamentet konstaterar att detta kan ha landsspecifika orsaker beroende på omständigheterna, men påpekar att det också kan orsakas av ett behov att rationalisera verksamheten för att bli mer kostnadseffektiv. Parlamentet föreslår att kommissionen bedömer nivån för stödkostnader i förhållande till ett normalt intervall eller riktmärke för typen av berörda projekt, för att fastställa om den är rimlig.

Diverse frågor

| 35. | Europaparlamentet betonar att vid sidan av grundläggande villkor som erfarenhet och expertkunskaper, tidigare resultat, samordning, dialog och snabbhet, måste kostnadseffektivitet också vara ett viktigt villkor för valet av partner. Parlamentet välkomnar det faktum att Echo för närvarande arbetar med utvecklingen av ett system för jämförelse av kostnader (”Cost Observed for Results”) baserat på jämförbara enhetskostnader. Parlamentet betonar vikten av att använda informationen från detta verktyg för att analysera kostnadseffektiviteten i projektförslag. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att vid sidan av grundläggande villkor som erfarenhet och expertkunskaper, tidigare resultat, samordning, dialog och snabbhet, måste kostnadseffektivitet också vara ett viktigt villkor för valet av partner. Parlamentet välkomnar det faktum att Echo för närvarande arbetar med utvecklingen av ett system för jämförelse av kostnader (”Cost Observed for Results”) baserat på jämförbara enhetskostnader. Parlamentet betonar vikten av att använda informationen från detta verktyg för att analysera kostnadseffektiviteten i projektförslag.

| 36. | Europaparlamentet uppmärksammar GD Echos återkommande budgetförstärkningar, antingen genom utnyttjande av reserven för katastrofbistånd eller genom överföringar från andra budgetposter inom EUF:s budgetpost för bistånd till tredje länder. Parlamentet anser att budgetförstärkning är en strukturbetingad fråga. Parlamentet betonar behovet av att utarbeta realistiska budgetar, i vilka medel anslås för naturkatastrofer eller humanitära insatser på grundval av bekräftade erfarenheter från tidigare års utgifter. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmärksammar GD Echos återkommande budgetförstärkningar, antingen genom utnyttjande av reserven för katastrofbistånd eller genom överföringar från andra budgetposter inom EUF:s budgetpost för bistånd till tredje länder. Parlamentet anser att budgetförstärkning är en strukturbetingad fråga. Parlamentet betonar behovet av att utarbeta realistiska budgetar, i vilka medel anslås för naturkatastrofer eller humanitära insatser på grundval av bekräftade erfarenheter från tidigare års utgifter.

| 37. | Europaparlamentet understryker att Europeiska unionen måste stärka sin kapacitet att reagera på det ökade antalet stora naturkatastrofer. Parlamentet påminner därför om att man sedan flera år tillbaka efterlyst en mer realistisk budget för humanitärt bistånd i syfte att undvika den kroniska underfinansieringen av de berörda budgetposterna och för att kunna garantera en finansieringsmarginal under hela budgetåret, samt för att bevara en konsekvent balans mellan finansieringen av åtgärder avsedda att förebygga humanitära katastrofer och åtgärder avsedda att snabbt reagera på nödsituationer, oavsett om de orsakats av naturen eller människan. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker att Europeiska unionen måste stärka sin kapacitet att reagera på det ökade antalet stora naturkatastrofer. Parlamentet påminner därför om att man sedan flera år tillbaka efterlyst en mer realistisk budget för humanitärt bistånd i syfte att undvika den kroniska underfinansieringen av de berörda budgetposterna och för att kunna garantera en finansieringsmarginal under hela budgetåret, samt för att bevara en konsekvent balans mellan finansieringen av åtgärder avsedda att förebygga humanitära katastrofer och åtgärder avsedda att snabbt reagera på nödsituationer, oavsett om de orsakats av naturen eller människan.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar det meddelande som Europeiska kommissionen nyligen lagt fram om den fleråriga budgetramen för 2014–2020, i vilket man förutser en ökning av budgeten för instrumentet för humanitärt bistånd på 6,4 miljarder EUR för denna period (dvs. ett årligt genomsnitt på 915 miljoner EUR jämfört med 813 miljoner EUR för perioden 2007–2013). Parlamentet konstaterar även med tillfredsställelse att reserven för katastrofbistånd för samma period ökats till 2,5 miljarder EUR och att det föreslagits att oanvända belopp i reserven ska föras över till nästa år, och uppmanar kommissionen att se till att dessa anslag även i fortsättningen i huvudsak avsätts för akuta humanitära behov. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar det meddelande som Europeiska kommissionen nyligen lagt fram om den fleråriga budgetramen för 2014–2020, i vilket man förutser en ökning av budgeten för instrumentet för humanitärt bistånd på 6,4 miljarder EUR för denna period (dvs. ett årligt genomsnitt på 915 miljoner EUR jämfört med 813 miljoner EUR för perioden 2007–2013). Parlamentet konstaterar även med tillfredsställelse att reserven för katastrofbistånd för samma period ökats till 2,5 miljarder EUR och att det föreslagits att oanvända belopp i reserven ska föras över till nästa år, och uppmanar kommissionen att se till att dessa anslag även i fortsättningen i huvudsak avsätts för akuta humanitära behov.

| 39. | Europaparlamentet begär att EU:s budget ska stödja åtgärder som syftar till att förutse katastrofer, förbereda sig för, förebygga och snabbare reagera på katastrofer samt gör det möjligt att mer flexibelt vidta utvecklingsåtgärder för att ta sig ur krissituationer. Parlamentet beklagar att de konkreta framstegen när det gäller kopplingen mellan katastrofbistånd, rehabilitering och utveckling fortfarande är begränsade, trots det allt större antalet politiska åtaganden under de senaste åren. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet begär att EU:s budget ska stödja åtgärder som syftar till att förutse katastrofer, förbereda sig för, förebygga och snabbare reagera på katastrofer samt gör det möjligt att mer flexibelt vidta utvecklingsåtgärder för att ta sig ur krissituationer. Parlamentet beklagar att de konkreta framstegen när det gäller kopplingen mellan katastrofbistånd, rehabilitering och utveckling fortfarande är begränsade, trots det allt större antalet politiska åtaganden under de senaste åren.

| 40. | Europaparlamentet begär därför att ytterligare medel ska tas i bruk och förvaltas bättre för att trygga ett fortsatt bistånd under övergångsperioder från katastrofbistånd till utvecklingsbistånd, och att man i större utsträckning fokuserar på flexibilitet och komplettering när det gäller befintliga finansiella instrument, särskilt landstrategidokument och regionala strategidokument inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden och instrumentet för utvecklingssamarbete. Som prioriterade områden inom ramen för befintliga finansieringsmekanismer efterlyser parlamentet framför allt barnomsorg, men även omsorg om gravida kvinnor och småbarnsmödrar när det gäller att ordna med livsmedel, kläder, evakuering och transport samt sjukvård i syfte att undvika oönskade graviditeter och sexuellt överförbara sjukdomar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet begär därför att ytterligare medel ska tas i bruk och förvaltas bättre för att trygga ett fortsatt bistånd under övergångsperioder från katastrofbistånd till utvecklingsbistånd, och att man i större utsträckning fokuserar på flexibilitet och komplettering när det gäller befintliga finansiella instrument, särskilt landstrategidokument och regionala strategidokument inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden och instrumentet för utvecklingssamarbete. Som prioriterade områden inom ramen för befintliga finansieringsmekanismer efterlyser parlamentet framför allt barnomsorg, men även omsorg om gravida kvinnor och småbarnsmödrar när det gäller att ordna med livsmedel, kläder, evakuering och transport samt sjukvård i syfte att undvika oönskade graviditeter och sexuellt överförbara sjukdomar.

| 41. | Europaparlamentet rekommenderar att denna tillfälliga återuppbyggnadsorienterade fas mellan katastrof- och utvecklingsbistånd i första hand ska inriktas på kapacitetsuppbyggnad inom lokala institutioner och en omfattande medverkan av lokala frivilligorganisationer och föreningar i planerings- och genomförandefaserna i syfte att främja och bygga upp grunden för effektiva humanitära utvecklingsprogram av hög kvalitet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet rekommenderar att denna tillfälliga återuppbyggnadsorienterade fas mellan katastrof- och utvecklingsbistånd i första hand ska inriktas på kapacitetsuppbyggnad inom lokala institutioner och en omfattande medverkan av lokala frivilligorganisationer och föreningar i planerings- och genomförandefaserna i syfte att främja och bygga upp grunden för effektiva humanitära utvecklingsprogram av hög kvalitet.

| 42. | Europaparlamentet anser att de Echo-finansierade åtgärderna är tillräckligt transparenta. Parlamentet erkänner vikten av åtgärder för att säkerställa synlighet när det gäller att garantera ansvarsskyldighet och bidra till att minska risken för dubbelfinansiering. Parlamentet betonar att detta inte får bli ett sätt för humanitära organisationer att marknadsföra sina respektive varumärken och inte bör leda till att man tävlar i synlighet i stället för att tillgodose mottagarnas verkliga behov. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att de Echo-finansierade åtgärderna är tillräckligt transparenta. Parlamentet erkänner vikten av åtgärder för att säkerställa synlighet när det gäller att garantera ansvarsskyldighet och bidra till att minska risken för dubbelfinansiering. Parlamentet betonar att detta inte får bli ett sätt för humanitära organisationer att marknadsföra sina respektive varumärken och inte bör leda till att man tävlar i synlighet i stället för att tillgodose mottagarnas verkliga behov.

| 43. | Europaparlamentet anser att konsortiernas allt större roll kan ha en positiv inverkan genom att de humanitära åtgärderna blir mer omfattande och samordningen förbättras. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge tydligare riktlinjer för att garantera tydligheten och se till att konsortierna inte inverkar negativt på mångfalden bland de icke-statliga organisationerna, särskilt de små och medelstora organisationerna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att konsortiernas allt större roll kan ha en positiv inverkan genom att de humanitära åtgärderna blir mer omfattande och samordningen förbättras. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge tydligare riktlinjer för att garantera tydligheten och se till att konsortierna inte inverkar negativt på mångfalden bland de icke-statliga organisationerna, särskilt de små och medelstora organisationerna.

Behov av hållbarhet, samstämmighet och komplementaritet

| 44. | Europaparlamentet påpekar vikten av att knyta samman bistånd, återanpassning och utveckling för att stärka anknytningen mellan bistånd, återhämtning och utveckling och säkerställa en smidig övergång från humanitärt bistånd till utvecklingsbistånd. Parlamentet betonar att mycket arbete ännu återstår för att förbättra samordningen, effektiviteten, ändamålsenligheten och enhetligheten i sammanknytningen av katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påpekar vikten av att knyta samman bistånd, återanpassning och utveckling för att stärka anknytningen mellan bistånd, återhämtning och utveckling och säkerställa en smidig övergång från humanitärt bistånd till utvecklingsbistånd. Parlamentet betonar att mycket arbete ännu återstår för att förbättra samordningen, effektiviteten, ändamålsenligheten och enhetligheten i sammanknytningen av katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbiståndet.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar att GD Echo främjar katastrofriskreducering genom Dipechoprogrammet och som en del av de humanitära åtgärderna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar att GD Echo främjar katastrofriskreducering genom Dipechoprogrammet och som en del av de humanitära åtgärderna.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar GD Echo att närmare inrikta sig på hållbarheten i de humanitära åtgärderna. Parlamentet uppmanar Echo och andra berörda avdelningar vid kommissionen att lägga större tonvikt vid katastrofriskreduceringen och katastrofberedskapen, och stärka den riskutsatta befolkningens återhämtningsförmåga genom kapacitetsuppbyggnads-, utbildnings- och upplysningsåtgärder samt inrättande av effektiva system för tidig varning i länder där katastrofer ofta inträffar och länder som drabbats av kriser, så att de kan reagera på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar GD Echo att närmare inrikta sig på hållbarheten i de humanitära åtgärderna. Parlamentet uppmanar Echo och andra berörda avdelningar vid kommissionen att lägga större tonvikt vid katastrofriskreduceringen och katastrofberedskapen, och stärka den riskutsatta befolkningens återhämtningsförmåga genom kapacitetsuppbyggnads-, utbildnings- och upplysningsåtgärder samt inrättande av effektiva system för tidig varning i länder där katastrofer ofta inträffar och länder som drabbats av kriser, så att de kan reagera på lämpligt sätt.

| 47. | Europaparlamentet anser att lyhördhet för och kunskaper om kulturer är en mycket viktig faktor för ett effektivt genomförande av humanitära hjälpinsatser. Parlamentet betonar till exempel att de produkter som delas ut vid humanitära insatser måste vara lämpliga och acceptabla för lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att lyhördhet för och kunskaper om kulturer är en mycket viktig faktor för ett effektivt genomförande av humanitära hjälpinsatser. Parlamentet betonar till exempel att de produkter som delas ut vid humanitära insatser måste vara lämpliga och acceptabla för lokalbefolkningen.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar GD Echo att noga överväga de möjliga negativa effekterna av humanitärt bistånd. Parlamentet påpekar att exempelvis ett för stort livsmedelsbistånd kan hämma den lokala livsmedelsproduktionen och inverka negativt på de lokala marknaderna, och på så sätt äventyra livsmedelstryggheten på lång sikt. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar GD Echo att noga överväga de möjliga negativa effekterna av humanitärt bistånd. Parlamentet påpekar att exempelvis ett för stort livsmedelsbistånd kan hämma den lokala livsmedelsproduktionen och inverka negativt på de lokala marknaderna, och på så sätt äventyra livsmedelstryggheten på lång sikt.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa bättre sammanhållning och komplettering mellan det humanitära biståndet och utvecklingsbiståndet både på den politiska nivån och i praktiken. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa bättre sammanhållning och komplettering mellan det humanitära biståndet och utvecklingsbiståndet både på den politiska nivån och i praktiken.

| 50. | Europaparlamentet anser att den nuvarande akuta livsmedelskrisen på Afrikas horn också är en tragisk följd av bristande samstämmighet och komplementaritet i det internationella humanitära biståndet och utvecklingsbiståndet. Parlamentet påpekar att detta till skillnad från naturkatastrofer har varit en sakta framväxande kris som gradvis har eskalerat till en humanitär katastrof. Parlamentet påminner om att torka och livsmedelsbrist dessvärre är av kronisk natur på Afrikas horn. Parlamentet beklagar det faktum att det trots denna verklighet och de enorma insatser för utvecklingsbistånd som har gjorts i regionen de senaste årtiondena inte finns några tydliga tecken på att de lokala jordbrukarnas självförsörjningsgrad skulle ha förstärkts, vilket skulle ha tryggat hållbarhet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att den nuvarande akuta livsmedelskrisen på Afrikas horn också är en tragisk följd av bristande samstämmighet och komplementaritet i det internationella humanitära biståndet och utvecklingsbiståndet. Parlamentet påpekar att detta till skillnad från naturkatastrofer har varit en sakta framväxande kris som gradvis har eskalerat till en humanitär katastrof. Parlamentet påminner om att torka och livsmedelsbrist dessvärre är av kronisk natur på Afrikas horn. Parlamentet beklagar det faktum att det trots denna verklighet och de enorma insatser för utvecklingsbistånd som har gjorts i regionen de senaste årtiondena inte finns några tydliga tecken på att de lokala jordbrukarnas självförsörjningsgrad skulle ha förstärkts, vilket skulle ha tryggat hållbarhet.

Haiti och Pakistan

| 51. | Europaparlamentet beklagar att 2010 kommer att bli ihågkommet som året för två stora katastrofer: den förödande jordbävningen i Haiti med efterföljande koleraepidemi och de exempellöst omfattande översvämningarna i Pakistan. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet beklagar att 2010 kommer att bli ihågkommet som året för två stora katastrofer: den förödande jordbävningen i Haiti med efterföljande koleraepidemi och de exempellöst omfattande översvämningarna i Pakistan.

| 52. | Europaparlamentet noterar att Echo under 2010 tilldelade 122 miljoner euro till Haiti och 150 miljoner euro till Pakistan, och att Echos humanitära insats i Pakistan var den största biståndsinsats som någonsin genomförts under ett enskilt år. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet noterar att Echo under 2010 tilldelade 122 miljoner euro till Haiti och 150 miljoner euro till Pakistan, och att Echos humanitära insats i Pakistan var den största biståndsinsats som någonsin genomförts under ett enskilt år.

| 53. | Europaparlamentet inser att omfattningen av katastroferna och de inneboende svårigheterna, bland annat problem med fysisk tillgång och säkerhet, gjorde förhållandena extremt komplexa. Parlamentet påpekar att båda katastroferna uppdagade liknande problem. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet inser att omfattningen av katastroferna och de inneboende svårigheterna, bland annat problem med fysisk tillgång och säkerhet, gjorde förhållandena extremt komplexa. Parlamentet påpekar att båda katastroferna uppdagade liknande problem.

| 54. | Europaparlamentet påpekar att en effektiv internationell samordning är en nödvändig förutsättning för effektiviteten och ändamålsenligheten i det humanitära biståndet, och erkänner mervärdet och det nödvändiga i att samverka med FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) under humanitära biståndsinsatser. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påpekar att en effektiv internationell samordning är en nödvändig förutsättning för effektiviteten och ändamålsenligheten i det humanitära biståndet, och erkänner mervärdet och det nödvändiga i att samverka med FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) under humanitära biståndsinsatser.

| 55. | Europaparlamentet noterar att kommissionen ger Ocha ett betydande stöd. Parlamentet beklagar det faktum att erfarenheterna från Haiti och Pakistan visade på Ochas för närvarande otillräckliga samordningsförmåga. Parlamentet betonar att Ochas möjligheter att fullgöra sin samordnande uppgift undergrävdes av låg kapacitet, bristfällig behovsanalys och endast delvis funktionsdugliga elektroniska verktyg för att bearbeta informationen. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet noterar att kommissionen ger Ocha ett betydande stöd. Parlamentet beklagar det faktum att erfarenheterna från Haiti och Pakistan visade på Ochas för närvarande otillräckliga samordningsförmåga. Parlamentet betonar att Ochas möjligheter att fullgöra sin samordnande uppgift undergrävdes av låg kapacitet, bristfällig behovsanalys och endast delvis funktionsdugliga elektroniska verktyg för att bearbeta informationen.

| 56. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har gett FN betydande stöd för dess arbete med att utveckla och genomföra klustersystemet. Parlamentet betonar att båda katastroferna visade att mycket arbete ännu återstår för att förbättra dess effektivitet, ändamålsenlighet och samordning, och för att stärka ansvarstagandet och ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet noterar att kommissionen har gett FN betydande stöd för dess arbete med att utveckla och genomföra klustersystemet. Parlamentet betonar att båda katastroferna visade att mycket arbete ännu återstår för att förbättra dess effektivitet, ändamålsenlighet och samordning, och för att stärka ansvarstagandet och ansvarsskyldigheten.

| 57. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen inte gav parlamentets föredragande de slutliga redogörelserna och ekonomiska rapporterna från Echos partner om genomförandet av humanitära åtgärder efter katastroferna i Haiti och Pakistan 2010, på grund av att de innehöll känslig information om Echos partner. Parlamentet understryker att det måste få tillgång till sådana rapporter, eller åtminstone till huvudsakliga fakta om effektiviteten och ändamålsenligheten i genomförandet av åtgärderna, för att kunna bedöma om de har genomförts i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen inte gav parlamentets föredragande de slutliga redogörelserna och ekonomiska rapporterna från Echos partner om genomförandet av humanitära åtgärder efter katastroferna i Haiti och Pakistan 2010, på grund av att de innehöll känslig information om Echos partner. Parlamentet understryker att det måste få tillgång till sådana rapporter, eller åtminstone till huvudsakliga fakta om effektiviteten och ändamålsenligheten i genomförandet av åtgärderna, för att kunna bedöma om de har genomförts i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning.

| 58. | Europaparlamentet påpekar att budgetkontrollutskottet kommer att sända en delegation till Haiti till följd av de problem som rapporterats i samband med stödet till detta land. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påpekar att budgetkontrollutskottet kommer att sända en delegation till Haiti till följd av de problem som rapporterats i samband med stödet till detta land.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta upp de frågor som rör FN till diskussion med de ansvariga FN-organen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta upp de frågor som rör FN till diskussion med de ansvariga FN-organen.

*

* *

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

(3)  EGT L 163, 2.7.1996, s. 1.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0404.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0018.

(6)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 5.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0005.

(8)  EUT L 252, 25.9.2010, s. 1.

(9)  EUT L 250, 27.9.2011, s. 1.

(10)  EUT C 269, 10.11.2009, s. 1.

(11)  EUT C 303, 9.11.2010, s. 1.

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/32

---

Torsdagen den 2 februari 2012Mot en enhetlig EU-strategi för kollektiv prövning

P7_TA(2012)0021

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om en enhetlig EU-strategi för kollektiv prövning (2011/2089(INI))

2013/C 239 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 4 februari 2011 om det offentliga samrådet avseende en enhetlig EU-strategi för möjligheter till kollektiv prövning (”Towards a Coherent European Approach to Collective Redress” (SEK(2011)0173)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 4 februari 2011 om det offentliga samrådet avseende en enhetlig EU-strategi för möjligheter till kollektiv prövning (”Towards a Coherent European Approach to Collective Redress” (SEK(2011)0173)),

| — | med beaktande av utkastet till styrdokument med titeln ”Quantifying harm in actions for damages based on breaches of Article 101 or 102 of the Treaty on the Functioning of the European Union” (skadeberäkning vid olika fall av skadeståndstalan som väcks på grund av brott mot artikel 101 eller 102 i EUF-fördraget), offentliggjort av kommissionen i juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till styrdokument med titeln ”Quantifying harm in actions for damages based on breaches of Article 101 or 102 of the Treaty on the Functioning of the European Union” (skadeberäkning vid olika fall av skadeståndstalan som väcks på grund av brott mot artikel 101 eller 102 i EUF-fördraget), offentliggjort av kommissionen i juni 2011,

| — | med beaktande av direktiv 2009/22/EG om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiv 2009/22/EG om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen (1),

| — | med beaktande av samrådsdokumentet för diskussion om uppföljningen av grönboken om kollektiva prövningsmöjligheter för konsumenter, offentliggjort av kommissionen 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samrådsdokumentet för diskussion om uppföljningen av grönboken om kollektiva prövningsmöjligheter för konsumenter, offentliggjort av kommissionen 2009,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2009 om vitboken om skadeståndstalan vid brott mot EG:s antitrustregler (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2009 om vitboken om skadeståndstalan vid brott mot EG:s antitrustregler (2),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 27 november 2008 om kollektiva prövningsmöjligheter för konsumenter (KOM(2008)0794), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 27 november 2008 om kollektiva prövningsmöjligheter för konsumenter (KOM(2008)0794),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2011 om kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2009 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2011 om kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2009 (3),

| — | med beaktande av kommissionen vitbok av den 2 april 2008 om skadeståndstalan vid brott mot EG:s antitrustregler (KOM(2008)0165), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionen vitbok av den 2 april 2008 om skadeståndstalan vid brott mot EG:s antitrustregler (KOM(2008)0165),

| — | med beaktande av Mario Montis rapport av den 9 maj 2010 om en ny strategi för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Mario Montis rapport av den 9 maj 2010 om en ny strategi för den inre marknaden,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 mars 2007 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013: Starkare konsumenter, högre välbefinnande för konsumenterna och ett effektivt konsumentskydd (KOM(2007)0099), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 mars 2007 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013: Starkare konsumenter, högre välbefinnande för konsumenterna och ett effektivt konsumentskydd (KOM(2007)0099),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om alternativ tvistlösning i civil-, handels- och familjerättsliga ärenden (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om alternativ tvistlösning i civil-, handels- och familjerättsliga ärenden (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om tillämpning av direktivet om medling i medlemsstaterna, dess inverkan på medlingen och dess utnyttjande i domstolarna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om tillämpning av direktivet om medling i medlemsstaterna, dess inverkan på medlingen och dess utnyttjande i domstolarna (5),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0012/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0012/2012), och av följande skäl:

| A. | På det europeiska rättsområdet måste allmänheten och företagen inte bara åtnjuta vissa rättigheter, utan även kunna hävda dessa på ett verkningsfullt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

A.

På det europeiska rättsområdet måste allmänheten och företagen inte bara åtnjuta vissa rättigheter, utan även kunna hävda dessa på ett verkningsfullt och effektivt sätt.

| B. | Det finns nyligen antagen EU-lagstiftning som är utformad för att göra det möjligt för parter i gränsöverskridande fall att antingen genomdriva sina rättigheter (6) eller försöka bilägga tvisterna utanför domstol genom medling (7). |
| --- | --- |

B.

Det finns nyligen antagen EU-lagstiftning som är utformad för att göra det möjligt för parter i gränsöverskridande fall att antingen genomdriva sina rättigheter (6) eller försöka bilägga tvisterna utanför domstol genom medling (7).

| C. | Fördelarna med alternativ tvistlösning är odiskutabla, och alla unionsmedborgare måste även fortsättningsvis ges lika möjligheter till rättslig prövning. |
| --- | --- |

C.

Fördelarna med alternativ tvistlösning är odiskutabla, och alla unionsmedborgare måste även fortsättningsvis ges lika möjligheter till rättslig prövning.

| D. | I undersökningen Flash Eurobarometer om konsumenternas inställning till gränsöverskridande handel och konsumentskydd från mars 2011 uppger 79 procent av de tillfrågade EU-konsumenterna att de skulle vara mer benägna att ta strid för sina rättigheter i domstol om de kunde gå samman med andra konsumenter som har samma problem. |
| --- | --- |

D.

I undersökningen Flash Eurobarometer om konsumenternas inställning till gränsöverskridande handel och konsumentskydd från mars 2011 uppger 79 procent av de tillfrågade EU-konsumenterna att de skulle vara mer benägna att ta strid för sina rättigheter i domstol om de kunde gå samman med andra konsumenter som har samma problem.

| E. | Konsumenter som drabbats av en lagöverträdelse och vill väcka enskild talan för att få ersättning möter ofta avsevärda hinder i fråga om tillgänglighet, effektivitet och omkostnader, på grund av de ibland höga rättegångskostnaderna, eventuella psykiska påfrestningar, invecklade och långdragna förfaranden samt bristande information om vilka möjligheter till prövning som finns att tillgå. |
| --- | --- |

E.

Konsumenter som drabbats av en lagöverträdelse och vill väcka enskild talan för att få ersättning möter ofta avsevärda hinder i fråga om tillgänglighet, effektivitet och omkostnader, på grund av de ibland höga rättegångskostnaderna, eventuella psykiska påfrestningar, invecklade och långdragna förfaranden samt bristande information om vilka möjligheter till prövning som finns att tillgå.

| F. | Om en grupp av medborgare har drabbats av samma överträdelse utgör kanske inte individuella stämningsansökningar ett effektivt sätt att sätta stopp för olagliga metoder eller få ersättning, särskilt om den enskilda förlusten är liten i jämförelse med rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

F.

Om en grupp av medborgare har drabbats av samma överträdelse utgör kanske inte individuella stämningsansökningar ett effektivt sätt att sätta stopp för olagliga metoder eller få ersättning, särskilt om den enskilda förlusten är liten i jämförelse med rättegångskostnaderna.

| G. | I vissa medlemsstater anses inte de befintliga instrument som utformats på EU-nivå för konsumenternas prövningsmöjligheter och genomdrivande av deras rättigheter allmänt sett ha gett tillfredsställande resultat, eller också är mekanismerna inte tillräckligt välkända, vilket leder till en begränsad användning av dem. |
| --- | --- |

G.

I vissa medlemsstater anses inte de befintliga instrument som utformats på EU-nivå för konsumenternas prövningsmöjligheter och genomdrivande av deras rättigheter allmänt sett ha gett tillfredsställande resultat, eller också är mekanismerna inte tillräckligt välkända, vilket leder till en begränsad användning av dem.

| H. | Integreringen av EU:s marknad, och den därav följande ökningen av gränsöverskridande verksamhet, belyser behovet av en konsekvent, EU-omfattande strategi för hanteringen av de fall då konsumenter inte får någon ersättning på grund av att de förfaranden för kollektiv prövning av ersättningsanspråk som har införts i flera medlemsstater inte ger utrymme för gränsöverskridande lösningar. |
| --- | --- |

H.

Integreringen av EU:s marknad, och den därav följande ökningen av gränsöverskridande verksamhet, belyser behovet av en konsekvent, EU-omfattande strategi för hanteringen av de fall då konsumenter inte får någon ersättning på grund av att de förfaranden för kollektiv prövning av ersättningsanspråk som har införts i flera medlemsstater inte ger utrymme för gränsöverskridande lösningar.

| I. | Nationella myndigheter och EU-myndigheter spelar en avgörande roll för att verkställa EU:s lagstiftning, och enskildas möjligheter att göra denna gällande bör bara vara komplement till, och inte en ersättning för, offentliga verkställighetsåtgärder. |
| --- | --- |

I.

Nationella myndigheter och EU-myndigheter spelar en avgörande roll för att verkställa EU:s lagstiftning, och enskildas möjligheter att göra denna gällande bör bara vara komplement till, och inte en ersättning för, offentliga verkställighetsåtgärder.

| J. | Offentliga verkställighetsåtgärder kan användas för att sätta stopp för överträdelser och fastställa böter, men de ger inte i sig konsumenterna möjlighet att få ersättning för skada som de lidit. |
| --- | --- |

J.

Offentliga verkställighetsåtgärder kan användas för att sätta stopp för överträdelser och fastställa böter, men de ger inte i sig konsumenterna möjlighet att få ersättning för skada som de lidit.

| K. | Att slå samman anspråk i ett enda förfarande för kollektiv prövning, eller att låta en representativ enhet eller organisation föra fram ett sådant anspråk i allmänhetens intresse, skulle kunna förenkla processen och minska kostnaderna för alla inblandade parter. |
| --- | --- |

K.

Att slå samman anspråk i ett enda förfarande för kollektiv prövning, eller att låta en representativ enhet eller organisation föra fram ett sådant anspråk i allmänhetens intresse, skulle kunna förenkla processen och minska kostnaderna för alla inblandade parter.

| L. | Ett system med kollektiv prövning skulle vara användbart för att komplettera det individuella rättskyddet, men det kan inte ersätta det. |
| --- | --- |

L.

Ett system med kollektiv prövning skulle vara användbart för att komplettera det individuella rättskyddet, men det kan inte ersätta det.

| M. | Kommissionen måste följa subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna med avseende på alla förslag som inte tillhör unionens exklusiva behörighet. |
| --- | --- |

M.

Kommissionen måste följa subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna med avseende på alla förslag som inte tillhör unionens exklusiva behörighet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det ovannämnda övergripande samrådet och betonar att de som drabbas av olagliga metoder – såväl allmänhet som företag – måste ha möjlighet att begära ersättning för den förlust eller skada de lidit, särskilt om det rör sig om spridda skador där kostnadsrisken kanske inte står i proportion till skadorna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det ovannämnda övergripande samrådet och betonar att de som drabbas av olagliga metoder – såväl allmänhet som företag – måste ha möjlighet att begära ersättning för den förlust eller skada de lidit, särskilt om det rör sig om spridda skador där kostnadsrisken kanske inte står i proportion till skadorna.

| 2. | Europaparlamentet noterar de ansträngningar som Högsta domstolen i USA gjort för att begränsa ohemul klagan och missbruk av det amerikanska systemet med grupptalan (8) och betonar att EU måste undvika ett system med grupptalan som liknar det amerikanska eller något annat system som inte följer europeiska rättstraditioner. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar de ansträngningar som Högsta domstolen i USA gjort för att begränsa ohemul klagan och missbruk av det amerikanska systemet med grupptalan (8) och betonar att EU måste undvika ett system med grupptalan som liknar det amerikanska eller något annat system som inte följer europeiska rättstraditioner.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas ansträngningar för att stärka rättigheterna för dem som drabbats av olagliga metoder, genom att införa eller planera att införa lagstiftning som syftar till att underlätta tillgången till rättslig prövning, samtidigt som man undviker en kultur av rättegångsmissbruk. Parlamentet inser dock också att de nationella systemen för kollektiv prövning skiljer sig vida åt, särskilt i fråga om tillämpningsområde och processuella särdrag, vilket riskerar att försvaga medborgarnas möjligheter att hävda sina rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas ansträngningar för att stärka rättigheterna för dem som drabbats av olagliga metoder, genom att införa eller planera att införa lagstiftning som syftar till att underlätta tillgången till rättslig prövning, samtidigt som man undviker en kultur av rättegångsmissbruk. Parlamentet inser dock också att de nationella systemen för kollektiv prövning skiljer sig vida åt, särskilt i fråga om tillämpningsområde och processuella särdrag, vilket riskerar att försvaga medborgarnas möjligheter att hävda sina rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbete för att utarbeta en enhetlig EU-strategi för kollektiv prövning och begär att kommissionen i sin konsekvensbedömning visar att det behövs åtgärder på unionsnivå för att förbättra EU:s befintliga regelverk, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, i syfte att göra det möjligt för dem som drabbats av brott mot EU:s lagstiftning att få ersättning för den skada de lidit, vilket skulle bidra till att öka konsumenternas förtroende och få den inre marknaden att fungera smidigare. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbete för att utarbeta en enhetlig EU-strategi för kollektiv prövning och begär att kommissionen i sin konsekvensbedömning visar att det behövs åtgärder på unionsnivå för att förbättra EU:s befintliga regelverk, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, i syfte att göra det möjligt för dem som drabbats av brott mot EU:s lagstiftning att få ersättning för den skada de lidit, vilket skulle bidra till att öka konsumenternas förtroende och få den inre marknaden att fungera smidigare.

| 5. | Europaparlamentet understryker de möjliga fördelarna med grupptalan i fråga om lägre kostnader och större rättssäkerhet för såväl kärande och svarande som rättsväsendet, genom att parallella rättegångar med likartade anspråk kan undvikas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker de möjliga fördelarna med grupptalan i fråga om lägre kostnader och större rättssäkerhet för såväl kärande och svarande som rättsväsendet, genom att parallella rättegångar med likartade anspråk kan undvikas.

| 6. | När det gäller konkurrenssektorn anser Europaparlamentet att offentliga verkställighetsåtgärder är mycket viktiga för att man ska kunna genomföra bestämmelserna i fördragen, fullt ut uppnå EU:s mål och säkerställa kommissionens och de nationella konkurrensmyndigheternas tillämpning av EU:s konkurrenslagstiftning. |
| --- | --- |

6.

När det gäller konkurrenssektorn anser Europaparlamentet att offentliga verkställighetsåtgärder är mycket viktiga för att man ska kunna genomföra bestämmelserna i fördragen, fullt ut uppnå EU:s mål och säkerställa kommissionens och de nationella konkurrensmyndigheternas tillämpning av EU:s konkurrenslagstiftning.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att det för närvarande endast är medlemsstaterna som lagstiftar om nationella regler för att beräkna hur stor ersättning som kan tilldelas. Vidare konstaterar parlamentet att upprätthållandet av den nationella lagstiftningen inte får hindra en enhetlig tillämpning av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att det för närvarande endast är medlemsstaterna som lagstiftar om nationella regler för att beräkna hur stor ersättning som kan tilldelas. Vidare konstaterar parlamentet att upprätthållandet av den nationella lagstiftningen inte får hindra en enhetlig tillämpning av EU-lagstiftningen.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka vilken rättslig grund som är lämplig för eventuella åtgärder på området kollektiv prövning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka vilken rättslig grund som är lämplig för eventuella åtgärder på området kollektiv prövning.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att de mekanismer för kollektiv prövning som är tillgängliga inom EU inte har lett till orimliga ekonomiska konsekvenser, enligt vad som framgår av de uppgifter som hittills kommit fram, framför allt den studie som genomfördes 2008 på uppdrag av GD Hälso- och konsumentfrågor om utvärdering av ändamålsenligheten och effektiviteten i mekanismerna för kollektiv prövning i EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att de mekanismer för kollektiv prövning som är tillgängliga inom EU inte har lett till orimliga ekonomiska konsekvenser, enligt vad som framgår av de uppgifter som hittills kommit fram, framför allt den studie som genomfördes 2008 på uppdrag av GD Hälso- och konsumentfrågor om utvärdering av ändamålsenligheten och effektiviteten i mekanismerna för kollektiv prövning i EU.

Befintlig EU-lagstiftning och rättskipning genom domstolsförelägganden

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att vissa verkställighetsmekanismer för enskilda mål, såsom direktiv 2008/52/EG om vissa aspekter på medling på privaträttens område och förordning (EG) nr 805/2004 om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar, redan nu finns på EU-nivå, och anser att i synnerhet förordning (EG) nr 861/2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande ger möjligheter till rättslig prövning, genom att gränsöverskridande tvister förenklas och kostnaderna sänks i mål där ersättningskraven gäller belopp på mindre än 2 000 euro. Parlamentet konstaterar dock att denna lagstiftning inte är utformad för att ge en ändamålsenlig tillgång till rättslig prövning i mål där ett stort antal drabbade lidit likartad skada. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att vissa verkställighetsmekanismer för enskilda mål, såsom direktiv 2008/52/EG om vissa aspekter på medling på privaträttens område och förordning (EG) nr 805/2004 om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar, redan nu finns på EU-nivå, och anser att i synnerhet förordning (EG) nr 861/2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande ger möjligheter till rättslig prövning, genom att gränsöverskridande tvister förenklas och kostnaderna sänks i mål där ersättningskraven gäller belopp på mindre än 2 000 euro. Parlamentet konstaterar dock att denna lagstiftning inte är utformad för att ge en ändamålsenlig tillgång till rättslig prövning i mål där ett stort antal drabbade lidit likartad skada.

| 11. | Europaparlamentet menar att rättskipning genom domstolsförelägganden spelar en viktig roll för att skydda de rättigheter som allmänheten och företagen åtnjuter enligt EU-rätten, och anser att de mekanismer som införts genom förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete (9), liksom genom direktiv 2009/22/EG om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen, kan förbättras väsentligt i syfte att främja samarbete och rättskipning genom domstolsförelägganden i gränsöverskridande fall. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet menar att rättskipning genom domstolsförelägganden spelar en viktig roll för att skydda de rättigheter som allmänheten och företagen åtnjuter enligt EU-rätten, och anser att de mekanismer som införts genom förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete (9), liksom genom direktiv 2009/22/EG om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen, kan förbättras väsentligt i syfte att främja samarbete och rättskipning genom domstolsförelägganden i gränsöverskridande fall.

| 12. | Europaparlamentet anser att det särskilt inom miljösektorn behövs förbättrad rättskipning genom domstolsförelägganden och uppmanar kommissionen att utreda möjligheterna att utvidga användningen av förelägganden till denna sektor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det särskilt inom miljösektorn behövs förbättrad rättskipning genom domstolsförelägganden och uppmanar kommissionen att utreda möjligheterna att utvidga användningen av förelägganden till denna sektor.

| 13. | Europaparlamentet anser att domstolsförelägganden bör inriktas på skyddet av både det enskilda intresset och det allmänna, och manar till försiktighet när man utökar tillgången till rättslig prövning för organisationer, eftersom organisationer inte bör få det lättare att få sin sak prövad än enskilda personer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att domstolsförelägganden bör inriktas på skyddet av både det enskilda intresset och det allmänna, och manar till försiktighet när man utökar tillgången till rättslig prövning för organisationer, eftersom organisationer inte bör få det lättare att få sin sak prövad än enskilda personer.

| 14. | Därför uppmanar Europaparlamentet kommissionen att stärka och effektivisera de befintliga instrumenten, såsom direktiv 98/27/EG om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen och förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen, i syfte att säkerställa lämpliga offentliga verkställighetsåtgärder av konsumenternas rättigheter i EU. Icke desto mindre framhåller parlamentet att varken direktiv 98/27/EG eller förordning (EG) nr 2006/2004 ger konsumenterna möjlighet att få ersättning för skador som de lidit. |
| --- | --- |

14.

Därför uppmanar Europaparlamentet kommissionen att stärka och effektivisera de befintliga instrumenten, såsom direktiv 98/27/EG om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen och förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen, i syfte att säkerställa lämpliga offentliga verkställighetsåtgärder av konsumenternas rättigheter i EU. Icke desto mindre framhåller parlamentet att varken direktiv 98/27/EG eller förordning (EG) nr 2006/2004 ger konsumenterna möjlighet att få ersättning för skador som de lidit.

En rättsligt bindande övergripande ram och skyddsåtgärder

| 15. | Europaparlamentet anser att tillgång till rättvisa genom möjligheter till kollektiv prövning är en processrättslig fråga, och fruktar att illa samordnade EU-initiativ på området kollektiv prövning kommer att leda till en splittring av den nationella processrätten och skadeståndslagstiftningen, vilket i stället för att stärka kommer att försvaga tillgången till rättslig prövning inom EU. Om man efter en ingående behandling bestämmer sig för att en EU-ordning för kollektiv prövning är behövlig och önskvärd, begär parlamentet att alla förslag avseende kollektiv prövning ska ta formen av en övergripande ram med gemensamma principer som ger enhetlig tillgång till rättvisa genom kollektiv prövning inom EU och särskilt, men inte uteslutande, tar upp överträdelser av konsumenternas rättigheter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att tillgång till rättvisa genom möjligheter till kollektiv prövning är en processrättslig fråga, och fruktar att illa samordnade EU-initiativ på området kollektiv prövning kommer att leda till en splittring av den nationella processrätten och skadeståndslagstiftningen, vilket i stället för att stärka kommer att försvaga tillgången till rättslig prövning inom EU. Om man efter en ingående behandling bestämmer sig för att en EU-ordning för kollektiv prövning är behövlig och önskvärd, begär parlamentet att alla förslag avseende kollektiv prövning ska ta formen av en övergripande ram med gemensamma principer som ger enhetlig tillgång till rättvisa genom kollektiv prövning inom EU och särskilt, men inte uteslutande, tar upp överträdelser av konsumenternas rättigheter.

| 16. | Europaparlamentet betonar att man måste ta vederbörlig hänsyn till de enskilda medlemsstaternas rättstraditioner och rättsordningar och förbättra samordningen av god praxis mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser att arbetet med en EU-ordning som främjar en effektiv rättskipning för såväl konsumenter som små och medelstora företag inte bör leda till förseningar i antagandet av den övergripande ramen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att man måste ta vederbörlig hänsyn till de enskilda medlemsstaternas rättstraditioner och rättsordningar och förbättra samordningen av god praxis mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser att arbetet med en EU-ordning som främjar en effektiv rättskipning för såväl konsumenter som små och medelstora företag inte bör leda till förseningar i antagandet av den övergripande ramen.

| 17. | Europaparlamentet betonar att en eventuell rättsligt bindande övergripande ram måste omfatta de centrala aspekterna av kollektiv skadeståndstalan. Parlamentet betonar vidare att i synnerhet frågor om processrätt och internationell privaträtt måste tillämpas på grupptalan generellt sett oberoende av vilken sektor som berörs, medan ett begränsat antal regler som rör konsumentskydd eller konkurrenslagstiftning, såsom att beslut som fattats av nationella konkurrensmyndigheter kan få bindande verkan, skulle kunna fastställas i exempelvis separata artiklar eller kapitel i det övergripande instrumentet självt, alternativt i separata rättsliga instrument vid sidan av eller efter antagandet av det övergripande instrumentet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att en eventuell rättsligt bindande övergripande ram måste omfatta de centrala aspekterna av kollektiv skadeståndstalan. Parlamentet betonar vidare att i synnerhet frågor om processrätt och internationell privaträtt måste tillämpas på grupptalan generellt sett oberoende av vilken sektor som berörs, medan ett begränsat antal regler som rör konsumentskydd eller konkurrenslagstiftning, såsom att beslut som fattats av nationella konkurrensmyndigheter kan få bindande verkan, skulle kunna fastställas i exempelvis separata artiklar eller kapitel i det övergripande instrumentet självt, alternativt i separata rättsliga instrument vid sidan av eller efter antagandet av det övergripande instrumentet.

| 18. | Europaparlamentet menar att den enskilda skada eller förlust som lidits spelar en central roll för beslutet att väcka talan, eftersom skadan respektive förlusten oundvikligen jämförs med de potentiella kostnaderna för att väcka talan. Därför påminner parlamentet kommissionen om att det behövs en övergripande ram för kollektiv prövning som erbjuder en effektiv och lönsam lösning för alla parter, och anser att man i de nationella processrättsreglerna i medlemsstaterna skulle kunna använda förordning (EG) nr 861/2007 om ett europeiskt småmålsförfarande som en referens för kollektiv prövning i mål där värdet av skadeståndskravet inte överstiger den förordningens räckvidd. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet menar att den enskilda skada eller förlust som lidits spelar en central roll för beslutet att väcka talan, eftersom skadan respektive förlusten oundvikligen jämförs med de potentiella kostnaderna för att väcka talan. Därför påminner parlamentet kommissionen om att det behövs en övergripande ram för kollektiv prövning som erbjuder en effektiv och lönsam lösning för alla parter, och anser att man i de nationella processrättsreglerna i medlemsstaterna skulle kunna använda förordning (EG) nr 861/2007 om ett europeiskt småmålsförfarande som en referens för kollektiv prövning i mål där värdet av skadeståndskravet inte överstiger den förordningens räckvidd.

| 19. | Europaparlamentet anser att en grupptalan inom den övergripande ramen skulle vara som mest fördelaktig i mål där svaranden och de företrädda skadelidande inte har sin hemvist i samma medlemsstat (den gränsöverskridande dimensionen) och när de rättigheter som påstås ha kränkts garanteras av EU-lagstiftning (överträdelser av EU-rätten). Parlamentet efterlyser ytterligare utredning av hur den rättsliga prövningen kan förbättras i fall av sådana brott mot nationell lagstiftning som kan få omfattande gränsöverskridande konsekvenser. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att en grupptalan inom den övergripande ramen skulle vara som mest fördelaktig i mål där svaranden och de företrädda skadelidande inte har sin hemvist i samma medlemsstat (den gränsöverskridande dimensionen) och när de rättigheter som påstås ha kränkts garanteras av EU-lagstiftning (överträdelser av EU-rätten). Parlamentet efterlyser ytterligare utredning av hur den rättsliga prövningen kan förbättras i fall av sådana brott mot nationell lagstiftning som kan få omfattande gränsöverskridande konsekvenser.

| 20. | Europaparlamentet upprepar att skyddsåtgärder måste införas inom det övergripande instrumentet, så att man undviker oberättigade anspråk och missbruk av kollektiv prövning och garanterar rättvisa rättegångar. Sådana skyddsåtgärder måste bland annat omfatta följande: |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet upprepar att skyddsåtgärder måste införas inom det övergripande instrumentet, så att man undviker oberättigade anspråk och missbruk av kollektiv prövning och garanterar rättvisa rättegångar. Sådana skyddsåtgärder måste bland annat omfatta följande:

Talerätt

| — | För att en organisationstalan ska vara tillåtlig måste det finnas en tydligt identifierad grupp, och gruppens medlemmar måste ha identifierats innan talan väcks. |
| --- | --- |

—

För att en organisationstalan ska vara tillåtlig måste det finnas en tydligt identifierad grupp, och gruppens medlemmar måste ha identifierats innan talan väcks.

| — | EU-strategin för kollektiv prövning måste bygga på opt-in-principen, som innebär att de drabbade är tydligt identifierade och deltar i förfarandet endast om de uttryckligen anmält att de önskar detta, så att eventuellt missbruk av systemet förhindras. De befintliga nationella systemen måste respekteras i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Kommissionen bör överväga ett system där alla som potentiellt sett är drabbade får relevant information, där varje grupptalan blir mer representativ, där så många drabbade som möjligt kan begära ersättning och där EU-medborgarna garanteras en enkel, ekonomiskt överkomlig och verklig tillgång till rättvisa, så att man motverkar ett överdrivet processande och undviker att samma brott i onödan blir föremål för mer än en enskild talan eller grupptalan. Medlemsstaterna bör inrätta effektiva mekanismer som garanterar att så många drabbade som möjligt informeras och blir medvetna om sina rättigheter och skyldigheter, särskilt om de är bosatta i flera olika medlemsstater, samtidigt som man förhindrar att motpartens anseende lider skada på ett otillbörligt sätt, så att principen om oskuldspresumtion respekteras. |
| --- | --- |

—

EU-strategin för kollektiv prövning måste bygga på opt-in-principen, som innebär att de drabbade är tydligt identifierade och deltar i förfarandet endast om de uttryckligen anmält att de önskar detta, så att eventuellt missbruk av systemet förhindras. De befintliga nationella systemen måste respekteras i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Kommissionen bör överväga ett system där alla som potentiellt sett är drabbade får relevant information, där varje grupptalan blir mer representativ, där så många drabbade som möjligt kan begära ersättning och där EU-medborgarna garanteras en enkel, ekonomiskt överkomlig och verklig tillgång till rättvisa, så att man motverkar ett överdrivet processande och undviker att samma brott i onödan blir föremål för mer än en enskild talan eller grupptalan. Medlemsstaterna bör inrätta effektiva mekanismer som garanterar att så många drabbade som möjligt informeras och blir medvetna om sina rättigheter och skyldigheter, särskilt om de är bosatta i flera olika medlemsstater, samtidigt som man förhindrar att motpartens anseende lider skada på ett otillbörligt sätt, så att principen om oskuldspresumtion respekteras.

| — | Ett system med kollektiv prövning där de drabbade inte identifieras innan domen meddelas måste avvisas eftersom det strider mot många medlemsstaters rättsordningar och kränker rättigheterna för en drabbad person som kanske deltar i ett förfarande utan att veta om det men sedan ändå är bunden av domstolens beslut. |
| --- | --- |

—

Ett system med kollektiv prövning där de drabbade inte identifieras innan domen meddelas måste avvisas eftersom det strider mot många medlemsstaters rättsordningar och kränker rättigheterna för en drabbad person som kanske deltar i ett förfarande utan att veta om det men sedan ändå är bunden av domstolens beslut.

| — | Medlemsstaterna bör se till att en domare eller ett motsvarande organ fortsatt har utrymme att efter eget skön genomföra en preliminär tillåtlighetskontroll för varje eventuell grupptalan, för att få bekräftat att kriterier och krav är uppfyllda och att inget hindrar att talan väcks. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna bör se till att en domare eller ett motsvarande organ fortsatt har utrymme att efter eget skön genomföra en preliminär tillåtlighetskontroll för varje eventuell grupptalan, för att få bekräftat att kriterier och krav är uppfyllda och att inget hindrar att talan väcks.

| — | Medlemsstaterna bör utse organisationer som är kvalificerade att väcka organisationstalan, och det skulle vara till nytta att ha EU-kriterier som tydligt definierar dessa behöriga organisationer. Kriterierna skulle kunna grundas på artikel 3 i direktiv 2009/22/EG om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen, men måste specificeras ytterligare för att säkerställa både att rättegångsmissbruk förhindras och att tillgång till rättvisa garanteras. Kriterierna bör bland annat omfatta de kvalificerade organisationernas ekonomiska och mänskliga resurser. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna bör utse organisationer som är kvalificerade att väcka organisationstalan, och det skulle vara till nytta att ha EU-kriterier som tydligt definierar dessa behöriga organisationer. Kriterierna skulle kunna grundas på artikel 3 i direktiv 2009/22/EG om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen, men måste specificeras ytterligare för att säkerställa både att rättegångsmissbruk förhindras och att tillgång till rättvisa garanteras. Kriterierna bör bland annat omfatta de kvalificerade organisationernas ekonomiska och mänskliga resurser.

| — | De drabbade måste under alla omständigheter vara fria att välja alternativet att väcka en enskild skadeståndstalan vid en behörig domstol. |
| --- | --- |

—

De drabbade måste under alla omständigheter vara fria att välja alternativet att väcka en enskild skadeståndstalan vid en behörig domstol.

Fullständig ersättning för faktisk skada

| — | Den övergripande ramen bör omfatta ersättning endast för den faktiska skada som uppkommit, och straffskadestånd måste förbjudas. I enlighet med grundidén om gottgörelse måste skadestånd tilldömas varje enskild drabbad i proportion till den skada som var och en lidit individuellt. Generellt sett är resultatberoende advokatarvoden ett okänt begrepp i Europa och bör inte ingå i den obligatoriska ramen. |
| --- | --- |

—

Den övergripande ramen bör omfatta ersättning endast för den faktiska skada som uppkommit, och straffskadestånd måste förbjudas. I enlighet med grundidén om gottgörelse måste skadestånd tilldömas varje enskild drabbad i proportion till den skada som var och en lidit individuellt. Generellt sett är resultatberoende advokatarvoden ett okänt begrepp i Europa och bör inte ingå i den obligatoriska ramen.

Tillgång till bevisning

| — | En kärande i en grupptalan får inte behandlas förmånligare än en kärande i en enskild talan när det gäller tillgång till bevismaterial från svaranden, och varje kärande måste anföra bevis för sina anspråk. Skyldigheten att lämna ut handlingar till kärande (”discovery”) är för det mesta ett okänt begrepp i Europa och får inte ingå i den obligatoriska ramen. |
| --- | --- |

—

En kärande i en grupptalan får inte behandlas förmånligare än en kärande i en enskild talan när det gäller tillgång till bevismaterial från svaranden, och varje kärande måste anföra bevis för sina anspråk. Skyldigheten att lämna ut handlingar till kärande (”discovery”) är för det mesta ett okänt begrepp i Europa och får inte ingå i den obligatoriska ramen.

Principen om att förloraren betalar

| — | Ingen talan kan väckas utan ekonomisk risk, och medlemsstaterna måste fastställa sina egna regler för kostnadsfördelning enligt vilka tappande part ska ersätta rättegångskostnaderna för den andra parten, så att en situation med utbredda oberättigade anspråk kan undvikas i en EU-omfattande mekanism för kollektiv prövning. |
| --- | --- |

—

Ingen talan kan väckas utan ekonomisk risk, och medlemsstaterna måste fastställa sina egna regler för kostnadsfördelning enligt vilka tappande part ska ersätta rättegångskostnaderna för den andra parten, så att en situation med utbredda oberättigade anspråk kan undvikas i en EU-omfattande mekanism för kollektiv prövning.

Ingen tredjepartsfinansiering

| — | Kommissionen får inte ställa upp några villkor eller riktlinjer för finansiering av skadeståndsanspråk, eftersom tredjepartsfinansiering är okänt för de flesta medlemsstaters rättsväsenden, till exempel att man erbjuder en del av det utdömda skadeståndet. Detta hindrar inte medlemsstaterna från att fastställa villkor eller riktlinjer för finansiering av skadeståndsanspråk. |
| --- | --- |

—

Kommissionen får inte ställa upp några villkor eller riktlinjer för finansiering av skadeståndsanspråk, eftersom tredjepartsfinansiering är okänt för de flesta medlemsstaters rättsväsenden, till exempel att man erbjuder en del av det utdömda skadeståndet. Detta hindrar inte medlemsstaterna från att fastställa villkor eller riktlinjer för finansiering av skadeståndsanspråk.

| 21. | Om kommissionen lägger fram ett förslag till en övergripande ram för kollektiv prövning bör det enligt Europaparlamentet vid behov antas en princip om uppföljningsåtgärder där det fastställs att enskilda personers möjligheter att göra lagen gällande genom kollektiv prövning får verkställas om kommissionen eller en nationell konkurrensmyndighet dessförinnan har fattat ett överträdelsebeslut. Parlamentet konstaterar att införandet av principen om uppföljningsåtgärder i allmänhet inte utesluter möjligheten att vidta både separata åtgärder och uppföljningsåtgärder. |
| --- | --- |

21.

Om kommissionen lägger fram ett förslag till en övergripande ram för kollektiv prövning bör det enligt Europaparlamentet vid behov antas en princip om uppföljningsåtgärder där det fastställs att enskilda personers möjligheter att göra lagen gällande genom kollektiv prövning får verkställas om kommissionen eller en nationell konkurrensmyndighet dessförinnan har fattat ett överträdelsebeslut. Parlamentet konstaterar att införandet av principen om uppföljningsåtgärder i allmänhet inte utesluter möjligheten att vidta både separata åtgärder och uppföljningsåtgärder.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka sätt att öka konsumenternas medvetenhet om vilka möjligheter till kollektiv prövning som står dem till buds och att underlätta samarbetet mellan de enheter som är kvalificerade att väcka grupptalan. Parlamentet framhåller den nyckelroll som konsumentorganisationer och nätverket för europeiska konsumentcentrum (ECC-Net) kan spela för att sprida information till så många som möjligt av dem som drabbats av brott mot EU-rätten. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka sätt att öka konsumenternas medvetenhet om vilka möjligheter till kollektiv prövning som står dem till buds och att underlätta samarbetet mellan de enheter som är kvalificerade att väcka grupptalan. Parlamentet framhåller den nyckelroll som konsumentorganisationer och nätverket för europeiska konsumentcentrum (ECC-Net) kan spela för att sprida information till så många som möjligt av dem som drabbats av brott mot EU-rätten.

| 23. | Europaparlamentet betonar att många av de brott mot EU-rätten som kommissionen pekat på när det gäller EU:s konsumentskyddsregler kräver en förstärkt rättskipning genom domstolsförelägganden (10), samtidigt som parlamentet är medvetet om att det inte räcker med förelägganden när de drabbade har lidit skada och har rätt till ersättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga den EU-lagstiftning där det är svårt att få skadeståndsanspråk prövade. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att många av de brott mot EU-rätten som kommissionen pekat på när det gäller EU:s konsumentskyddsregler kräver en förstärkt rättskipning genom domstolsförelägganden (10), samtidigt som parlamentet är medvetet om att det inte räcker med förelägganden när de drabbade har lidit skada och har rätt till ersättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga den EU-lagstiftning där det är svårt att få skadeståndsanspråk prövade.

| 24. | Europaparlamentet anser att detta bör göras för att ringa in de områden där den övergripande ramen skulle kunna erbjuda möjligheter till kollektiv skadeståndsprövning vid brott mot sådan lagstiftning, liksom vid brott mot EU:s antitrustlagstiftning. Den berörda EU-lagstiftningen bör förtecknas i en bilaga till det övergripande instrumentet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att detta bör göras för att ringa in de områden där den övergripande ramen skulle kunna erbjuda möjligheter till kollektiv skadeståndsprövning vid brott mot sådan lagstiftning, liksom vid brott mot EU:s antitrustlagstiftning. Den berörda EU-lagstiftningen bör förtecknas i en bilaga till det övergripande instrumentet.

Alternativ tvistlösning

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att mekanismer för alternativ tvistlösning ofta är beroende av näringsidkarens samarbetsvilja, och anser att tillgången till ett ändamålsenligt system för rättslig prövning skulle fungera som ett starkt incitament för parterna att komma överens om en lösning utanför domstol, vilket sannolikt skulle göra att ett stort antal rättegångar kan undvikas. Parlamentet ser gärna att system för alternativ tvistlösning inrättas på EU-nivå, så att man snabbt och till låg kostnad kan bilägga tvister, som ett mer attraktivt alternativ än rättegångsförfaranden. Parlamentet föreslår att den domare som gör den preliminära tillåtlighetskontrollen för en grupptalan även bör ha befogenhet att anmoda de berörda parterna att först försöka göra upp i godo gemensamt, innan man väcker en grupptalan i domstol. De kriterier som tagits fram av EU-domstolen (11) bör vara utgångspunkten för fastställandet av denna befogenhet. Parlamentet betonar dock att dessa mekanismer bör förbli endast ett alternativ till rättslig prövning (just som namnet antyder), inte ett föregående krav. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att mekanismer för alternativ tvistlösning ofta är beroende av näringsidkarens samarbetsvilja, och anser att tillgången till ett ändamålsenligt system för rättslig prövning skulle fungera som ett starkt incitament för parterna att komma överens om en lösning utanför domstol, vilket sannolikt skulle göra att ett stort antal rättegångar kan undvikas. Parlamentet ser gärna att system för alternativ tvistlösning inrättas på EU-nivå, så att man snabbt och till låg kostnad kan bilägga tvister, som ett mer attraktivt alternativ än rättegångsförfaranden. Parlamentet föreslår att den domare som gör den preliminära tillåtlighetskontrollen för en grupptalan även bör ha befogenhet att anmoda de berörda parterna att först försöka göra upp i godo gemensamt, innan man väcker en grupptalan i domstol. De kriterier som tagits fram av EU-domstolen (11) bör vara utgångspunkten för fastställandet av denna befogenhet. Parlamentet betonar dock att dessa mekanismer bör förbli endast ett alternativ till rättslig prövning (just som namnet antyder), inte ett föregående krav.

Domstols behörighet och tillämplig lagstiftning

| 26. | Europaparlamentet betonar att den övergripande ramen bör omfatta regler som förhindrar en rusning till vissa domstolar (”forum shopping”), samtidigt som tillgången till rättslig prövning inte får äventyras. Bryssel I-förordningen bör tas som utgångspunkt när man avgör vilka domstolar som ska ha domsrätt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att den övergripande ramen bör omfatta regler som förhindrar en rusning till vissa domstolar (”forum shopping”), samtidigt som tillgången till rättslig prövning inte får äventyras. Bryssel I-förordningen bör tas som utgångspunkt när man avgör vilka domstolar som ska ha domsrätt.

| 27. | Europaparlamentet efterlyser en vidare utredning av hur lagvalsreglerna skulle kunna ändras. En lösning kunde vara att man tillämpar den lag som gäller där majoriteten av de drabbade har sin hemvist, men att de enskilda personerna då fortfarande är fria att välja att inte delta i en grupptalan utan i stället söka prövning individuellt, i enlighet med de allmänna internationella privaträttsliga regler som fastställs i Bryssel I-, Rom I- och Rom II-förordningarna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet efterlyser en vidare utredning av hur lagvalsreglerna skulle kunna ändras. En lösning kunde vara att man tillämpar den lag som gäller där majoriteten av de drabbade har sin hemvist, men att de enskilda personerna då fortfarande är fria att välja att inte delta i en grupptalan utan i stället söka prövning individuellt, i enlighet med de allmänna internationella privaträttsliga regler som fastställs i Bryssel I-, Rom I- och Rom II-förordningarna.

| 28. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, efter domstolens dom i mål C-360/09 (Pleiderer), måste se till att den kollektiva prövningen inte äventyrar det konkurrensrättsliga programmet för förmånlig behandling eller tvistlösningsförfarandet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, efter domstolens dom i mål C-360/09 (Pleiderer), måste se till att den kollektiva prövningen inte äventyrar det konkurrensrättsliga programmet för förmånlig behandling eller tvistlösningsförfarandet.

Det ordinarie lagstiftningsförfarandet

| 29. | Europaparlamentet betonar sin rätt att inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet medverka i varje lagstiftningsinitiativ på området för kollektiv prövning, och poängterar att alla förslag måste föregås av en djupgående konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar sin rätt att inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet medverka i varje lagstiftningsinitiativ på området för kollektiv prövning, och poängterar att alla förslag måste föregås av en djupgående konsekvensbedömning.

*

* *

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt arbetsmarknadens parter på EU-nivå. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt arbetsmarknadens parter på EU-nivå.

---

(1)  EUT L 110, 1.5.2009, s. 30.

(2)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 161.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0023.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0449.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0361.

(6)  Förordning (EG) nr 861/2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande, (EUT L 199, 31.7.2007, s. 1); förordning (EG) nr 1896/2006 om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande, (EUT L 399, 30.12.2006, s. 1); förordning (EG) nr 805/2004 om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar, (EUT L 143, 30.4.2004, s. 15).

(7)  Direktiv 2008/52/EG om vissa aspekter på medling på privaträttens område, (EUT L 136, 24.5.2008, s. 3).

(8)  Wal-Mart Stores Inc. mot Dukes m.fl. 564 U.S. xxx (2011).

(9)  EUT L 364, 9.12.2004, s. 1.

(10)  Studie av konsumenternas problem att få rättslig prövning efter överträdelser av konsumentskyddslagstiftning, och de ekonomiska konsekvenserna av dessa problem, del I (Main report), 26.8.2008, s. 21 ff.

(11)  Dom av den 18 mars 2010 i de förenade målen C-317/08, C-318/08, C-319/08 och C 320/08, Alassini, ännu ej införd i rättsfallssamlingen (REU).

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/39

---

Torsdagen den 2 februari 2012Näringspåståenden

P7_TA(2012)0022

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1924/2006 vad gäller förteckningen över näringspåståenden

2013/C 239 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (1),

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1924/2006 vad gäller förteckningen över näringspåståenden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1924/2006 vad gäller förteckningen över näringspåståenden,

| — | med beaktande av yttrandet av den 13 oktober 2011 från den kommitté som avses i artikel 25 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 13 oktober 2011 från den kommitté som avses i artikel 25 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006,

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer för tillämpningen av förordning (EG) nr 1924/2006, som godkändes den 14 december 2007 av den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer för tillämpningen av förordning (EG) nr 1924/2006, som godkändes den 14 december 2007 av den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (3),

| — | med beaktande av artikel 5a.3 b i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5a.3 b i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4),

| — | med beaktande av artikel 88.2 och 88.4 b i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 88.2 och 88.4 b i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1924/2006 får användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden inte vara felaktig, tvetydig eller vilseledande. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1924/2006 får användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden inte vara felaktig, tvetydig eller vilseledande.

| B. | Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1924/2006 ska det vara tillåtet att använda näringspåståenden och hälsopåståenden endast om genomsnittskonsumenten kan förväntas förstå de gynnsamma effekter som anges i påståendet. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1924/2006 ska det vara tillåtet att använda näringspåståenden och hälsopåståenden endast om genomsnittskonsumenten kan förväntas förstå de gynnsamma effekter som anges i påståendet.

| C. | Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1924/2006 ska jämförande näringspåståenden jämföra sammansättningen av livsmedlet i fråga med ett urval livsmedel i samma kategori, inbegripet livsmedel av andra varumärken. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1924/2006 ska jämförande näringspåståenden jämföra sammansättningen av livsmedlet i fråga med ett urval livsmedel i samma kategori, inbegripet livsmedel av andra varumärken.

| D. | Enligt artikel 7 i förordning (EU) nr 1169/2011 får livsmedelsinformation inte vilseleda konsumenten när det gäller livsmedlets art, egenskaper och utmärkande drag. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 7 i förordning (EU) nr 1169/2011 får livsmedelsinformation inte vilseleda konsumenten när det gäller livsmedlets art, egenskaper och utmärkande drag.

| E. | Mot bakgrund av de ovan uppräknade principer som styr urvalet av tillåtna näringspåståenden om livsmedel är det nya näringspåståendet ”innehåller nu X % mindre [näringsämne]”, som enligt kommissionens förslag ska föras in i bilagan till förordning (EG) nr 1924/2006, oförenligt med syftet och innehållet i den grundläggande rättsakten eftersom det är tvetydigt, vilseledande och förvirrande för genomsnittskonsumenten. |
| --- | --- |

E.

Mot bakgrund av de ovan uppräknade principer som styr urvalet av tillåtna näringspåståenden om livsmedel är det nya näringspåståendet ”innehåller nu X % mindre [näringsämne]”, som enligt kommissionens förslag ska föras in i bilagan till förordning (EG) nr 1924/2006, oförenligt med syftet och innehållet i den grundläggande rättsakten eftersom det är tvetydigt, vilseledande och förvirrande för genomsnittskonsumenten.

| F. | Det nya påståendet ”innehåller nu X % mindre [näringsämne]” strider mot principen om jämförande påståenden enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1924/2006. Med ett sådant påstående blir det möjligt att jämföra en produkts näringsvärde med en tidigare version av produkten, oberoende av utgångsvärdet för det berörda näringsämnet, som skulle kunna vara överdrivet högt i jämförelse med andra produkter på marknaden. Produkter vars sammansättning inte ändrats, men som trots det innehåller lägre halter av ett visst näringsämne än en produkt med ändrad sammansättning av ett annat märke, kommer inte att kunna förses med ett näringspåstående. Detta kommer oundvikligen att vilseleda konsumenterna. |
| --- | --- |

F.

Det nya påståendet ”innehåller nu X % mindre [näringsämne]” strider mot principen om jämförande påståenden enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1924/2006. Med ett sådant påstående blir det möjligt att jämföra en produkts näringsvärde med en tidigare version av produkten, oberoende av utgångsvärdet för det berörda näringsämnet, som skulle kunna vara överdrivet högt i jämförelse med andra produkter på marknaden. Produkter vars sammansättning inte ändrats, men som trots det innehåller lägre halter av ett visst näringsämne än en produkt med ändrad sammansättning av ett annat märke, kommer inte att kunna förses med ett näringspåstående. Detta kommer oundvikligen att vilseleda konsumenterna.

| G. | Påståendet ”innehåller nu X % mindre [näringsämne]” kan ge upphov till illojal konkurrens i förhållande till befintliga påståenden såsom ”minskat innehåll av [näringsämne]” och ”lätt/light”. I det sistnämnda fallet krävs en minskning i jämförelse med andra liknande produkter på minst 10 % (för mikronäringsämnen), 25 % (för natrium) eller 30 % (för socker/fetter). Konsumenten skulle kunna tro att det kvantifierade påståendet ”innehåller nu X % mindre [näringsämne]” betyder att minskningen är större än vad påståendena ”minskat innehåll av” eller ”lätt/light” innebär, trots att kraven för dessa senare påståenden är mycket strängare än de som gäller för ”innehåller nu X % mindre [näringsämne]”, som förutsätter en minskning på endast 15 %. |
| --- | --- |

G.

Påståendet ”innehåller nu X % mindre [näringsämne]” kan ge upphov till illojal konkurrens i förhållande till befintliga påståenden såsom ”minskat innehåll av [näringsämne]” och ”lätt/light”. I det sistnämnda fallet krävs en minskning i jämförelse med andra liknande produkter på minst 10 % (för mikronäringsämnen), 25 % (för natrium) eller 30 % (för socker/fetter). Konsumenten skulle kunna tro att det kvantifierade påståendet ”innehåller nu X % mindre [näringsämne]” betyder att minskningen är större än vad påståendena ”minskat innehåll av” eller ”lätt/light” innebär, trots att kraven för dessa senare påståenden är mycket strängare än de som gäller för ”innehåller nu X % mindre [näringsämne]”, som förutsätter en minskning på endast 15 %.

| H. | Påståendet ”innehåller nu X % mindre [näringsämne]” skulle kunna göra tillverkarna mindre benägna att på ett mer genomgripande sätt ändra sammansättningen på sina produkter i syfte att uppfylla kraven för påståendena ”minskat innehåll av” eller ”lätt/light”, eftersom det är lättare att minska halten av ett näringsämne med 15 % än med 30 %. |
| --- | --- |

H.

Påståendet ”innehåller nu X % mindre [näringsämne]” skulle kunna göra tillverkarna mindre benägna att på ett mer genomgripande sätt ändra sammansättningen på sina produkter i syfte att uppfylla kraven för påståendena ”minskat innehåll av” eller ”lätt/light”, eftersom det är lättare att minska halten av ett näringsämne med 15 % än med 30 %.

| I. | I skäl 4 i utkastet till åtgärd medger kommissionen klart och tydligt att ”när innehållet av socker minskar förväntar sig konsumenterna ett lägre energiinnehåll”. Med den föreslagna ändringen av påståendet ”minskat innehåll av socker/fetter” enligt punkt 2 i bilagan till utkastet tillåter kommissionen att sådana påståenden får göras till och med när energiinnehållet i den produkt som är försedd med påståendet fortfarande är ”lika högt” som energiinnehållet i en liknande produkt. |
| --- | --- |

I.

I skäl 4 i utkastet till åtgärd medger kommissionen klart och tydligt att ”när innehållet av socker minskar förväntar sig konsumenterna ett lägre energiinnehåll”. Med den föreslagna ändringen av påståendet ”minskat innehåll av socker/fetter” enligt punkt 2 i bilagan till utkastet tillåter kommissionen att sådana påståenden får göras till och med när energiinnehållet i den produkt som är försedd med påståendet fortfarande är ”lika högt” som energiinnehållet i en liknande produkt.

| 1. | Europaparlamentet motsätter sig antagandet av utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1924/2006 vad gäller förteckningen över näringspåståenden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet motsätter sig antagandet av utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1924/2006 vad gäller förteckningen över näringspåståenden.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens förordning inte är förenligt med den grundläggande rättsaktens syfte och innehåll. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens förordning inte är förenligt med den grundläggande rättsaktens syfte och innehåll.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett ändrat förslag för utskottet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett ändrat förslag för utskottet.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 404, 30.12.2006, s. 9.

(2)  http://ec.europa.eu/food/food/labellingnutrition/claims/guidance_claim_14-12-07.pdf

(3)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 18.

(4)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/41

---

Torsdagen den 2 februari 2012Europeiska rådets möte den 30 januari 2012

P7_TA(2012)0023

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om Europeiska rådets möte den 30 januari 2012

2013/C 239 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 30 januari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 30 januari 2012,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 9–10 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 9–10 december 2011,

| — | med beaktande av uttalandet av den 9 december 2011 från euroområdets stats- och regeringschefer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 9 december 2011 från euroområdets stats- och regeringschefer,

| — | med beaktande av den brittiska regeringens ståndpunkt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den brittiska regeringens ståndpunkt,

| — | med beaktande av paketet med sex lagstiftningsförslag om ekonomisk styrning och de två förslagen från kommissionen om att ytterligare skärpa budgetdisciplinen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av paketet med sex lagstiftningsförslag om ekonomisk styrning och de två förslagen från kommissionen om att ytterligare skärpa budgetdisciplinen (1),

| — | med beaktande av det uttalandet som kommissionens ordförande gjorde vid plenarsammanträdet den 18 januari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalandet som kommissionens ordförande gjorde vid plenarsammanträdet den 18 januari 2012,

| — | med beaktande av resultatet av de förhandlingar som förts i den tillfälliga euroarbetsgruppen och i eurogruppen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av de förhandlingar som förts i den tillfälliga euroarbetsgruppen och i eurogruppen,

| — | med beaktande av att enheten måste bevaras mellan euroområdet och de avtalsparter som inte ingår i euroområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att enheten måste bevaras mellan euroområdet och de avtalsparter som inte ingår i euroområdet,

| — | med beaktande av det förslag som parlamentets företrädare har lagt fram för parlamentets räkning i den tillfälliga arbetsgruppen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag som parlamentets företrädare har lagt fram för parlamentets räkning i den tillfälliga arbetsgruppen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2012 om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 8–9 december 2011 om förslaget till internationellt avtal om en finanspolitisk union (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2012 om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 8–9 december 2011 om förslaget till internationellt avtal om en finanspolitisk union (2),

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet bekräftar sin resolution av den 18 januari 2012, samtidigt som man noterar den slutliga texten till avtalet om stabilitet, samordning och styrning i Ekonomiska och monetära unionen, och upprepar sin åsikt att det hade varit bättre om man hade kunnat nå en överenskommelse inom ramen för EU-lagstiftningen. Parlamentet beklagar att det inte var möjligt att nå en överenskommelse med alla medlemsstater, på grund av den brittiske premiärministerns motstånd. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar sin resolution av den 18 januari 2012, samtidigt som man noterar den slutliga texten till avtalet om stabilitet, samordning och styrning i Ekonomiska och monetära unionen, och upprepar sin åsikt att det hade varit bättre om man hade kunnat nå en överenskommelse inom ramen för EU-lagstiftningen. Parlamentet beklagar att det inte var möjligt att nå en överenskommelse med alla medlemsstater, på grund av den brittiske premiärministerns motstånd.

| 2. | Europaparlamentet noterar dock att så gott som samtliga delar i det nya avtalet kan förverkligas, och till stor del redan har förverkligats, inom EU:s nuvarande rättsliga ramar och genom sekundärlagstiftning, med undantag av den gyllene regeln, omvänd kvalificerad majoritet vid omröstningar samt EU-domstolens involvering. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar dock att så gott som samtliga delar i det nya avtalet kan förverkligas, och till stor del redan har förverkligats, inom EU:s nuvarande rättsliga ramar och genom sekundärlagstiftning, med undantag av den gyllene regeln, omvänd kvalificerad majoritet vid omröstningar samt EU-domstolens involvering.

| 3. | Europaparlamentet anser att den slutliga texten på flera sätt innebär en förbättring jämfört med ursprungstexten och välkomnar att ett antal av de ändringar som parlamentet föreslog har tagits med, särskilt






  — | en försäkran om att gemenskapsmetoden ska tillämpas fullt ut, |
| --- | --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att den slutliga texten på flera sätt innebär en förbättring jämfört med ursprungstexten och välkomnar att ett antal av de ändringar som parlamentet föreslog har tagits med, särskilt

—

en försäkran om att gemenskapsmetoden ska tillämpas fullt ut,

| — | att tillämpningen av stabilitet, samordning och styrning kommer att ske via sekundärlagstiftning, och kommer att involvera Europaparlamentet helt och fullt, |
| --- | --- |

—

att tillämpningen av stabilitet, samordning och styrning kommer att ske via sekundärlagstiftning, och kommer att involvera Europaparlamentet helt och fullt,

| — | bättre, men dock ofullständig, sammankoppling av ”sexpacket” och det nya avtalet, |
| --- | --- |

—

bättre, men dock ofullständig, sammankoppling av ”sexpacket” och det nya avtalet,

| — | erkännande av rätten för de avtalsparter som inte har euron som valuta att delta i de delar av eurotoppmötena som handlar om konkurrenskraft, den övergripande utformningen av euroområdet samt de grundläggande bestämmelser som kommer att gälla för området i framtiden, |
| --- | --- |

—

erkännande av rätten för de avtalsparter som inte har euron som valuta att delta i de delar av eurotoppmötena som handlar om konkurrenskraft, den övergripande utformningen av euroområdet samt de grundläggande bestämmelser som kommer att gälla för området i framtiden,

| — | att samarbete mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten kommer att bedrivas på en gemensamt överenskommen grund och i enlighet med fördraget, |
| --- | --- |

—

att samarbete mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten kommer att bedrivas på en gemensamt överenskommen grund och i enlighet med fördraget,

| — | en hänvisning till målen hållbar tillväxt, sysselsättning, konkurrenskraft och social sammanhållning, |
| --- | --- |

—

en hänvisning till målen hållbar tillväxt, sysselsättning, konkurrenskraft och social sammanhållning,

| — | ett åtagande att införliva avtalets innehåll i EU:s rättsliga ram inom 5 år. |
| --- | --- |

—

ett åtagande att införliva avtalets innehåll i EU:s rättsliga ram inom 5 år.

| 4. | Europaparlamentet erkänner att finanspolitisk stabilitet är en viktig faktor för att komma till rätta med den rådande krisen. För ekonomiska återhämtning krävs det dock åtgärder som förstärker solidariteten och får fart på hållbar tillväxt och sysselsättning. Parlamentet välkomnar att Europeiska rådet numera erkänner detta faktum, men insisterar på att det krävs konkreta och långtgående åtgärder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erkänner att finanspolitisk stabilitet är en viktig faktor för att komma till rätta med den rådande krisen. För ekonomiska återhämtning krävs det dock åtgärder som förstärker solidariteten och får fart på hållbar tillväxt och sysselsättning. Parlamentet välkomnar att Europeiska rådet numera erkänner detta faktum, men insisterar på att det krävs konkreta och långtgående åtgärder.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning att snabbt inrätta en skuldinlösenfond, baserad på förslaget från det tyska rådet med ekonomiska experter. Parlamentet uppmanar till integrering av sådan lagstiftning som krävs för att inrätta en skuldinlösenfond, helst inom ramen för den nuvarande ”tvåpack”-lagstiftningsmodellen. Parlamentet beklagar att detta ännu inte har påbörjats, och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till kraftåtgärder för att främja tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning att snabbt inrätta en skuldinlösenfond, baserad på förslaget från det tyska rådet med ekonomiska experter. Parlamentet uppmanar till integrering av sådan lagstiftning som krävs för att inrätta en skuldinlösenfond, helst inom ramen för den nuvarande ”tvåpack”-lagstiftningsmodellen. Parlamentet beklagar att detta ännu inte har påbörjats, och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till kraftåtgärder för att främja tillväxt och sysselsättning.

| 6. | Efter alla de åtgärder som har vidtagits för att åstadkomma finanspolitisk stabilitet efterlyser Europaparlamentet nu projektobligationer, en färdplan för stabilitetsobligationer och en EU-omfattande skatt på finansiella transaktioner, vilket kommissionen redan har föreslagit. |
| --- | --- |

6.

Efter alla de åtgärder som har vidtagits för att åstadkomma finanspolitisk stabilitet efterlyser Europaparlamentet nu projektobligationer, en färdplan för stabilitetsobligationer och en EU-omfattande skatt på finansiella transaktioner, vilket kommissionen redan har föreslagit.

| 7. | Dessutom påpekar Europaparlamentet att vissa viktiga element saknas i det nya avtalet:






  — | undvikande av dubbla standarder genom olika normer i avtalet och i Lissabonfördraget samt i EU-lagstiftningen, |
| --- | --- | --- |

7.

Dessutom påpekar Europaparlamentet att vissa viktiga element saknas i det nya avtalet:

—

undvikande av dubbla standarder genom olika normer i avtalet och i Lissabonfördraget samt i EU-lagstiftningen,

| — | alla avtalsparter, nuvarande och framtida medlemmar i euroområdet, bör ha samma rätt att delta helt och fullt i alla eurotoppmöten. |
| --- | --- |

—

alla avtalsparter, nuvarande och framtida medlemmar i euroområdet, bör ha samma rätt att delta helt och fullt i alla eurotoppmöten.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att den slutliga texten inte återspeglar parlamentets begäran om att dess talman ska få delta fullt ut i eurogruppens informella möten. Parlamentet insisterar på att den ordförande som kommer att väljas för eurotoppmötena ska ge talmannen en stående inbjudan med erbjudande om fullt deltagande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att den slutliga texten inte återspeglar parlamentets begäran om att dess talman ska få delta fullt ut i eurogruppens informella möten. Parlamentet insisterar på att den ordförande som kommer att väljas för eurotoppmötena ska ge talmannen en stående inbjudan med erbjudande om fullt deltagande.

| 9. | Europaparlamentet insisterar på att avtalsparterna helt och fullt respekterar sitt åtagande att senast inom 5 år integrera avtalet om stabilitet, samordning och styrning i EU-fördragen, och begär att man vid detta tillfälle tar itu med de kvarvarande svagheterna i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet insisterar på att avtalsparterna helt och fullt respekterar sitt åtagande att senast inom 5 år integrera avtalet om stabilitet, samordning och styrning i EU-fördragen, och begär att man vid detta tillfälle tar itu med de kvarvarande svagheterna i Lissabonfördraget.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till stats- och regeringscheferna, rådets ordförande, eurogruppens ordförande, de nationella parlamenten, kommissionen och Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till stats- och regeringscheferna, rådets ordförande, eurogruppens ordförande, de nationella parlamenten, kommissionen och Europeiska centralbanken.

---

(1)  Förordning om skärpning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater, COM(2011)0819, och förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner, COM(2011)0821.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0002.

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/43

---

Torsdagen den 2 februari 2012Iran och dess kärntekniska program

P7_TA(2012)0024

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om Iran och landets kärntekniska program

2013/C 239 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran,

| — | med beaktande av uttalandet av den 22 januari 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik för E3+3-ländernas räkning efter samtalen med Iran i Istanbul den 21 och 22 januari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 22 januari 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik för E3+3-ländernas räkning efter samtalen med Iran i Istanbul den 21 och 22 januari 2011,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 21 oktober 2011 från vice ordföranden/den höga representanten till sekreteraren i Islamiska republiken Irans högsta nationella säkerhetsråd, Said Jalili, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 21 oktober 2011 från vice ordföranden/den höga representanten till sekreteraren i Islamiska republiken Irans högsta nationella säkerhetsråd, Said Jalili,

| — | med beaktande av rapporten av den 8 november 2011 från generaldirektören för Internationella atomenergiorganet (IAEA) om genomförandet i Islamiska republiken Iran av säkerhetskontrollavtalet enligt fördraget om icke-spridning av kärnvapen (icke-spridningsfördraget) och av de relevanta bestämmelserna i FN:s säkerhetsråds resolutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 8 november 2011 från generaldirektören för Internationella atomenergiorganet (IAEA) om genomförandet i Islamiska republiken Iran av säkerhetskontrollavtalet enligt fördraget om icke-spridning av kärnvapen (icke-spridningsfördraget) och av de relevanta bestämmelserna i FN:s säkerhetsråds resolutioner,

| — | med beaktande av resolutionen av den 18 november 2011 från IAEA:s styrelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 18 november 2011 från IAEA:s styrelse,

| — | med beaktande av uttalandet av den 18 november 2011 från vice ordföranden/den höga representanten om resolutionen från IAEA:s styrelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 18 november 2011 från vice ordföranden/den höga representanten om resolutionen från IAEA:s styrelse,

| — | med beaktande av uttalandet av den 29 november 2011 från vice ordföranden/den höga representanten om angreppet mot och plundringen av den brittiska ambassaden i Teheran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 29 november 2011 från vice ordföranden/den höga representanten om angreppet mot och plundringen av den brittiska ambassaden i Teheran,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 9 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 9 december 2011,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 november 2011, 1 december 2011 och 23 januari 2012 om Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 november 2011, 1 december 2011 och 23 januari 2012 om Iran,

| — | med beaktande av Irans åtagande att respektera icke-spridningsfördraget, av nödvändigheten för alla stater som är parter i fördraget att fullgöra alla sina skyldigheter och av rättigheten för de stater som är parter i fördraget att i enlighet med artiklarna I och II i detta fördrag utveckla forskningen, produktionen och användningen av kärnenergi för fredliga syften utan åtskillnad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Irans åtagande att respektera icke-spridningsfördraget, av nödvändigheten för alla stater som är parter i fördraget att fullgöra alla sina skyldigheter och av rättigheten för de stater som är parter i fördraget att i enlighet med artiklarna I och II i detta fördrag utveckla forskningen, produktionen och användningen av kärnenergi för fredliga syften utan åtskillnad,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor till rådet om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer som EU tillämpar restriktioner emot när dessa regimers ledare utövar sina privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor till rådet om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer som EU tillämpar restriktioner emot när dessa regimers ledare utövar sina privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Iran har, genom att ratificera icke-spridningsfördraget, förbundit sig att avstå från att anskaffa kärnvapen och är enligt lag förbundet att redovisa all sin kärntekniska verksamhet, däribland kärnmaterial, och ställa den under IAEA:s kontroll. |
| --- | --- |

A.

Iran har, genom att ratificera icke-spridningsfördraget, förbundit sig att avstå från att anskaffa kärnvapen och är enligt lag förbundet att redovisa all sin kärntekniska verksamhet, däribland kärnmaterial, och ställa den under IAEA:s kontroll.

| B. | Iran måste fortfarande fullgöra sina skyldigheter enligt samtliga relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, varav den senaste är resolution 1929 (2010), och uppfylla samtliga krav från IAEA:s styrelse, nämligen att ge organet fullständigt och villkorslöst tillträde till all sådan utrustning och alla sådana platser, personer och handlingar som skulle möjliggöra en korrekt inspektion av Irans kärntekniska program och göra det möjligt för IAEA att uppfylla sin roll som kärnteknisk väktare. |
| --- | --- |

B.

Iran måste fortfarande fullgöra sina skyldigheter enligt samtliga relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, varav den senaste är resolution 1929 (2010), och uppfylla samtliga krav från IAEA:s styrelse, nämligen att ge organet fullständigt och villkorslöst tillträde till all sådan utrustning och alla sådana platser, personer och handlingar som skulle möjliggöra en korrekt inspektion av Irans kärntekniska program och göra det möjligt för IAEA att uppfylla sin roll som kärnteknisk väktare.

| C. | I IAEA:s rapport från november 2011 uttrycks stor oro över den eventuella militära dimensionen av Irans kärntekniska program, eftersom det är möjligt att viss verksamhet som är relevant för utvecklingen av en kärnladdning fortfarande pågår. |
| --- | --- |

C.

I IAEA:s rapport från november 2011 uttrycks stor oro över den eventuella militära dimensionen av Irans kärntekniska program, eftersom det är möjligt att viss verksamhet som är relevant för utvecklingen av en kärnladdning fortfarande pågår.

| D. | Den 27 december 2011 hotade Irans vicepresident, Reza Rahimi, med att använda militära medel för att stänga Hormuzsundet om Irans oljeexport skulle beläggas med sanktioner. De marina styrkorna från Europa och Förenta staterna har utökats som en reaktion på detta hot, och militären har försatts i hög beredskap i hela regionen. |
| --- | --- |

D.

Den 27 december 2011 hotade Irans vicepresident, Reza Rahimi, med att använda militära medel för att stänga Hormuzsundet om Irans oljeexport skulle beläggas med sanktioner. De marina styrkorna från Europa och Förenta staterna har utökats som en reaktion på detta hot, och militären har försatts i hög beredskap i hela regionen.

| E. | Iran fullgör inte sina skyldigheter enligt icke-spridningsfördraget, eftersom landet i hemlighet har uppfört en anrikningsanläggning i Fordo, i närheten av Qom, och meddelat IAEA detta först långt efter det att byggandet av anläggningen inletts. Detta hemlighetsmakeri undergräver ytterligare förtroendet för Irans försäkringar om att landets kärntekniska program är av rent civil karaktär. |
| --- | --- |

E.

Iran fullgör inte sina skyldigheter enligt icke-spridningsfördraget, eftersom landet i hemlighet har uppfört en anrikningsanläggning i Fordo, i närheten av Qom, och meddelat IAEA detta först långt efter det att byggandet av anläggningen inletts. Detta hemlighetsmakeri undergräver ytterligare förtroendet för Irans försäkringar om att landets kärntekniska program är av rent civil karaktär.

| F. | Den 5 januari 2012 förmedlade Turkiets utrikesminister, Ahmet Davutoğlu, en inbjudan från vice ordföranden/den höga representanten till Iran om att återuppta samtalen om kärnteknik med E3+3-gruppen. Under den turkiske utrikesministerns besök uppgav Irans utrikesminister, Ali Akbar Salehi, att landet är redo att återuppta samtalen. |
| --- | --- |

F.

Den 5 januari 2012 förmedlade Turkiets utrikesminister, Ahmet Davutoğlu, en inbjudan från vice ordföranden/den höga representanten till Iran om att återuppta samtalen om kärnteknik med E3+3-gruppen. Under den turkiske utrikesministerns besök uppgav Irans utrikesminister, Ali Akbar Salehi, att landet är redo att återuppta samtalen.

| G. | EU:s utrikesministrar har enats om ytterligare restriktiva åtgärder mot Iran, dels inom energisektorn, inbegripet ett stegvist infört embargo på import av iransk råolja till EU, inom finanssektorn, inbegripet mot Irans centralbank, och inom transportsektorn, dels fler exportrestriktioner, särskilt på guld och känsliga varor och känslig teknik med dubbla användningsområden. Man har även enats om restriktioner riktade mot vissa personer och enheter, inbegripet flera som kontrolleras av Islamiska revolutionsgardet. |
| --- | --- |

G.

EU:s utrikesministrar har enats om ytterligare restriktiva åtgärder mot Iran, dels inom energisektorn, inbegripet ett stegvist infört embargo på import av iransk råolja till EU, inom finanssektorn, inbegripet mot Irans centralbank, och inom transportsektorn, dels fler exportrestriktioner, särskilt på guld och känsliga varor och känslig teknik med dubbla användningsområden. Man har även enats om restriktioner riktade mot vissa personer och enheter, inbegripet flera som kontrolleras av Islamiska revolutionsgardet.

| H. | Rådet har än en gång bekräftat sin föresats att verka för en diplomatisk lösning av frågan om Irans kärntekniska verksamhet i enlighet med tvåspårsstrategin. |
| --- | --- |

H.

Rådet har än en gång bekräftat sin föresats att verka för en diplomatisk lösning av frågan om Irans kärntekniska verksamhet i enlighet med tvåspårsstrategin.

| I. | Rådet har bekräftat att EU:s målsättning fortfarande är att nå en övergripande och långsiktig uppgörelse som skapar internationellt förtroende för att Irans kärntekniska program är uteslutande fredligt till sin natur och som samtidigt respekterar Irans legitima rätt till fredlig användning av kärnenergi i överensstämmelse med icke-spridningsfördraget. |
| --- | --- |

I.

Rådet har bekräftat att EU:s målsättning fortfarande är att nå en övergripande och långsiktig uppgörelse som skapar internationellt förtroende för att Irans kärntekniska program är uteslutande fredligt till sin natur och som samtidigt respekterar Irans legitima rätt till fredlig användning av kärnenergi i överensstämmelse med icke-spridningsfördraget.

| 1. | Europaparlamentet upprepar att spridningsriskerna i samband med Irans kärntekniska program fortsätter att vara en källa till allvarlig oro för EU. Parlamentet är djupt oroat över uppgiften i IAEA:s rapport om att trovärdig information tyder på att Iran har bedrivit verksamhet som är relevant för utvecklingen av en kärnladdning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar att spridningsriskerna i samband med Irans kärntekniska program fortsätter att vara en källa till allvarlig oro för EU. Parlamentet är djupt oroat över uppgiften i IAEA:s rapport om att trovärdig information tyder på att Iran har bedrivit verksamhet som är relevant för utvecklingen av en kärnladdning.

| 2. | Europaparlamentet beklagar djupt att Iran – i strid med sex av FN:s säkerhetsråds resolutioner och elva av IAEA-styrelsens resolutioner – utökat sin anrikningsverksamhet genom att nyligen inleda anrikning av uran till en nivå på upp till 20 procent i den underjordiska anläggningen i Fordo i närheten av Qom. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar djupt att Iran – i strid med sex av FN:s säkerhetsråds resolutioner och elva av IAEA-styrelsens resolutioner – utökat sin anrikningsverksamhet genom att nyligen inleda anrikning av uran till en nivå på upp till 20 procent i den underjordiska anläggningen i Fordo i närheten av Qom.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Iran om att upphöra med att utveckla anrikningsteknik som går långt utöver vad som behövs för att säkra en trygg bränsleförsörjning för civila ändamål och som inte respekterar den internationella oron över hemliga militära avsikter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Iran om att upphöra med att utveckla anrikningsteknik som går långt utöver vad som behövs för att säkra en trygg bränsleförsörjning för civila ändamål och som inte respekterar den internationella oron över hemliga militära avsikter.

| 4. | Europaparlamentet stöder de ytterligare restriktiva åtgärder som antagits av rådet mot Iran inom energi- och finanssektorerna, samt sanktionerna mot personer och enheter, inbegripet flera som kontrolleras av Islamiska revolutionsgardet. Parlamentet erkänner att sanktioner och diplomatiska åtgärder skulle kunna bidra till att få den iranska regeringen att acceptera och respektera FN:s resolutioner och att man därmed skulle kunna undvika att situationen förvärras ytterligare. Parlamentet konstaterar att sanktioner inte är ett mål i sig och att EU:s sanktioner mot Iran hittills inte har uppnått angivna mål. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder de ytterligare restriktiva åtgärder som antagits av rådet mot Iran inom energi- och finanssektorerna, samt sanktionerna mot personer och enheter, inbegripet flera som kontrolleras av Islamiska revolutionsgardet. Parlamentet erkänner att sanktioner och diplomatiska åtgärder skulle kunna bidra till att få den iranska regeringen att acceptera och respektera FN:s resolutioner och att man därmed skulle kunna undvika att situationen förvärras ytterligare. Parlamentet konstaterar att sanktioner inte är ett mål i sig och att EU:s sanktioner mot Iran hittills inte har uppnått angivna mål.

| 5. | Europaparlamentet bekräftar EU:s ståndpunkt sedan lång tid tillbaka, att de olösta problemen i samband med Irans kärntekniska program måste lösas på ett fredligt sätt och att det inte finns några militära lösningar på konflikten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bekräftar EU:s ståndpunkt sedan lång tid tillbaka, att de olösta problemen i samband med Irans kärntekniska program måste lösas på ett fredligt sätt och att det inte finns några militära lösningar på konflikten.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att det stegvis kommer att införas ett embargo mot import av iransk råolja till EU, men att kontrakt som redan ingåtts fortfarande kan genomföras fram till den 1 juli 2012. Parlamentet uppmanar rådet att besluta om åtgärder för att kompensera för de följder som embargot får för EU:s olika medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att det stegvis kommer att införas ett embargo mot import av iransk råolja till EU, men att kontrakt som redan ingåtts fortfarande kan genomföras fram till den 1 juli 2012. Parlamentet uppmanar rådet att besluta om åtgärder för att kompensera för de följder som embargot får för EU:s olika medlemsstater.

| 7. | Europaparlamentet begär att sanktioner och restriktiva åtgärder ska vara målinriktade och stå i proportion till sitt syfte och vara inriktade på att huvudsakligen påverka den ansvarsskyldiga eliten i repressiva eller brottsliga regimer och ansvariga icke-statliga aktörer i sönderfallande stater, så att man så långt det är möjligt kan minimera de negativa konsekvenserna för civilbefolkningen, särskilt för de mest sårbara grupperna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet begär att sanktioner och restriktiva åtgärder ska vara målinriktade och stå i proportion till sitt syfte och vara inriktade på att huvudsakligen påverka den ansvarsskyldiga eliten i repressiva eller brottsliga regimer och ansvariga icke-statliga aktörer i sönderfallande stater, så att man så långt det är möjligt kan minimera de negativa konsekvenserna för civilbefolkningen, särskilt för de mest sårbara grupperna.

| 8. | Europaparlamentet stöder rådets åtagande att arbeta för en diplomatisk lösning på frågan om kärntekniken i Iran i överensstämmelse med tvåspårsstrategin och i enlighet med EU:s mål att nå en övergripande och långsiktig uppgörelse. De iranska myndigheterna uppmanas att reagera positivt på erbjudandet om omfattande förhandlingar i skrivelsen av den 21 oktober 2011 från vice ordföranden/den höga representanten, genom att tydligt visa att de är redo att delta i förtroendeskapande åtgärder och, utan några villkor, i meningsfulla samtal för att på allvar ta itu med den oro som finns i kärnteknikfrågan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder rådets åtagande att arbeta för en diplomatisk lösning på frågan om kärntekniken i Iran i överensstämmelse med tvåspårsstrategin och i enlighet med EU:s mål att nå en övergripande och långsiktig uppgörelse. De iranska myndigheterna uppmanas att reagera positivt på erbjudandet om omfattande förhandlingar i skrivelsen av den 21 oktober 2011 från vice ordföranden/den höga representanten, genom att tydligt visa att de är redo att delta i förtroendeskapande åtgärder och, utan några villkor, i meningsfulla samtal för att på allvar ta itu med den oro som finns i kärnteknikfrågan.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de iranska myndigheterna att uppfylla landets skyldigheter enligt icke-spridningsfördraget. Parlamentet uppmanar Irans parlament och regering att ratificera och genomföra tilläggsprotokollet och att fullt ut tillämpa bestämmelserna i det övergripande säkerhetskontrollavtalet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de iranska myndigheterna att uppfylla landets skyldigheter enligt icke-spridningsfördraget. Parlamentet uppmanar Irans parlament och regering att ratificera och genomföra tilläggsprotokollet och att fullt ut tillämpa bestämmelserna i det övergripande säkerhetskontrollavtalet.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att Iran har gått med på att ta emot en högt uppsatt IAEA-delegation som den 29–31 januari 2012, under ledning av biträdande generaldirektör Herman Nackaerts, för genomförande av inspektioner. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att Iran har gått med på att ta emot en högt uppsatt IAEA-delegation som den 29–31 januari 2012, under ledning av biträdande generaldirektör Herman Nackaerts, för genomförande av inspektioner.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Iran att till fullo samarbeta med IAEA när det gäller alla olösta frågor, i synnerhet sådana frågor som ger upphov till oro för att Irans kärntekniska program eventuellt har militära dimensioner, att utan dröjsmål ge fullständig och ovillkorlig tillgång till all den utrustning och alla de platser, personer och handlingar som IAEA begär, och att inte motsätta sig utnämningen av inspektörer. Parlamentet betonar vikten av att IAEA garanteras alla resurser och befogenheter som organet behöver för att kunna fullgöra sitt uppdrag i Iran. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Iran att till fullo samarbeta med IAEA när det gäller alla olösta frågor, i synnerhet sådana frågor som ger upphov till oro för att Irans kärntekniska program eventuellt har militära dimensioner, att utan dröjsmål ge fullständig och ovillkorlig tillgång till all den utrustning och alla de platser, personer och handlingar som IAEA begär, och att inte motsätta sig utnämningen av inspektörer. Parlamentet betonar vikten av att IAEA garanteras alla resurser och befogenheter som organet behöver för att kunna fullgöra sitt uppdrag i Iran.

| 12. | Europaparlamentet stöder IAEA:s övervakning av Irans kärntekniska program i syfte att ge det internationella samfundet en korrekt bild av situationen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder IAEA:s övervakning av Irans kärntekniska program i syfte att ge det internationella samfundet en korrekt bild av situationen.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att dialog och samarbete med Turkiet kan spela en viktig roll när det gäller att nå en uppgörelse. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att dialog och samarbete med Turkiet kan spela en viktig roll när det gäller att nå en uppgörelse.

| 14. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt Irans hot om en stängning av Hormuzsundet. Parlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att inte blockera Hormuzsundet. En sådan åtgärd skulle kunna leda till en regional konflikt och medföra vedergällning från det internationella samfundet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt Irans hot om en stängning av Hormuzsundet. Parlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att inte blockera Hormuzsundet. En sådan åtgärd skulle kunna leda till en regional konflikt och medföra vedergällning från det internationella samfundet.

| 15. | Europaparlamentet beklagar Kinas och Rysslands fortsatta vägran att i FN:s säkerhetsråd stödja sanktioner mot Iran. Parlamentet uppmanar Ryssland att sluta ge stöd till Irans kärntekniska utveckling fram till dess att Iran har fullgjort alla sina skyldigheter enligt de relevanta FN-resolutionerna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar Kinas och Rysslands fortsatta vägran att i FN:s säkerhetsråd stödja sanktioner mot Iran. Parlamentet uppmanar Ryssland att sluta ge stöd till Irans kärntekniska utveckling fram till dess att Iran har fullgjort alla sina skyldigheter enligt de relevanta FN-resolutionerna.

| 16. | Europaparlamentet fördömer med kraft angreppet mot den brittiska ambassaden i Teheran den 29 november 2011. Irans regering uppmanas att fullgöra sina internationella skyldigheter, inbegripet de som ingår i Wienkonventionen, i fråga om att skydda diplomater och ambassader. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet fördömer med kraft angreppet mot den brittiska ambassaden i Teheran den 29 november 2011. Irans regering uppmanas att fullgöra sina internationella skyldigheter, inbegripet de som ingår i Wienkonventionen, i fråga om att skydda diplomater och ambassader.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament, Turkiets regering och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och parlament, Ryska federationens regering och parlament, Internationella atomenergiorganets generaldirektör, FN:s generalsekreterare samt den högste ledarens kansli, regeringen och parlamentet i Islamiska republiken Iran. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament, Turkiets regering och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och parlament, Ryska federationens regering och parlament, Internationella atomenergiorganets generaldirektör, FN:s generalsekreterare samt den högste ledarens kansli, regeringen och parlamentet i Islamiska republiken Iran.

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/46

---

Torsdagen den 2 februari 2012Idrottens europeiska dimension

P7_TA(2012)0025

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om idrottens europeiska dimension (2011/2087(INI))

2013/C 239 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 januari 2011”Utveckling av idrottens europeiska dimension” (KOM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 januari 2011”Utveckling av idrottens europeiska dimension” (KOM(2011)0012),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok om idrott (KOM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok om idrott (KOM(2007)0391),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Insatser mot korruption på EU:s territorium” (KOM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Insatser mot korruption på EU:s territorium” (KOM(2011)0308),

| — | med beaktande av Europarådets två konventioner, konventionen om läktarvåld och olämpligt uppträdande vid idrottsevenemang av den 19 augusti 1985, och konventionen mot dopning av den 19 augusti 1990, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets två konventioner, konventionen om läktarvåld och olämpligt uppträdande vid idrottsevenemang av den 19 augusti 1985, och konventionen mot dopning av den 19 augusti 1990,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juni 2003 om kvinnor och idrott (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juni 2003 om kvinnor och idrott (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 april 2004 om respekt för centrala arbetsnormer i produktionen av sportartiklar för de olympiska spelen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 april 2004 om respekt för centrala arbetsnormer i produktionen av sportartiklar för de olympiska spelen (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 april 2005 om dopning inom idrotten (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 april 2005 om dopning inom idrotten (3),

| — | med beaktande av sin förklaring av den 14 mars 2006 om bekämpning av rasism inom fotbollen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring av den 14 mars 2006 om bekämpning av rasism inom fotbollen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2006 om tvångsprostitution i samband med internationella idrottsevenemang (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2006 om tvångsprostitution i samband med internationella idrottsevenemang (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2007 om framtiden för professionell fotboll i Europa (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2007 om framtiden för professionell fotboll i Europa (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 november 2007 om idrottens roll i utbildningen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 november 2007 om idrottens roll i utbildningen (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 maj 2008 om vitboken om idrott (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 maj 2008 om vitboken om idrott (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om den sociala ekonomin (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om den sociala ekonomin (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2009 om integriteten för hasardspel online (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2009 om integriteten för hasardspel online (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om kommissionens femte sammanhållningsrapport och strategin för sammanhållningspolitiken efter 2013 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om kommissionens femte sammanhållningsrapport och strategin för sammanhållningspolitiken efter 2013 (11),

| — | med beaktande av sin förklaring av den 16 december 2010 om ökat EU-stöd till idrott på gräsrotsnivå (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring av den 16 december 2010 om ökat EU-stöd till idrott på gräsrotsnivå (12),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/37/EG av den 27 november 2009 i anslutning till Europeiska frivilligåret för främjandet av aktivt medborgarskap (2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/37/EG av den 27 november 2009 i anslutning till Europeiska frivilligåret för främjandet av aktivt medborgarskap (2011),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 november 2010 om idrottens roll som upphov till och pådrivande faktor för aktiv social integration (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 november 2010 om idrottens roll som upphov till och pådrivande faktor för aktiv social integration (13),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2010 om den nya strategin för sysselsättning och tillväxt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2010 om den nya strategin för sysselsättning och tillväxt,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 1 juni 2011 om en EU-arbetsplan för idrott för 2011–2014 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 1 juni 2011 om en EU-arbetsplan för idrott för 2011–2014 (14),

| — | med beaktande av Punta del Este-deklarationen från december 1999 och Unescos rundabordsmöte om traditionella idrotter och spel (TSG – traditional sports and games) (15), som handlar om erkännande av traditionella idrotter och spel som en del av ett immateriellt kulturarv och en symbol för kulturell mångfald, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Punta del Este-deklarationen från december 1999 och Unescos rundabordsmöte om traditionella idrotter och spel (TSG – traditional sports and games) (15), som handlar om erkännande av traditionella idrotter och spel som en del av ett immateriellt kulturarv och en symbol för kulturell mångfald,

| — | med beaktande av EU-domstolens och tribunalens rättspraxis, liksom även beslut från kommissionen i idrottsfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens och tribunalens rättspraxis, liksom även beslut från kommissionen i idrottsfrågor,

| — | med beaktande av den europeiska stadgan om kvinnors rättigheter inom idrotten (”European Charter of Women’s rights in Sports – Jump in Olympia. Strong(er) Women through Sport”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska stadgan om kvinnors rättigheter inom idrotten (”European Charter of Women’s rights in Sports – Jump in Olympia. Strong(er) Women through Sport”),

| — | med beaktande av stadgan för insatser för att undanröja diskriminering av hbt-personer inom idrotten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stadgan för insatser för att undanröja diskriminering av hbt-personer inom idrotten,

| — | med beaktande av artiklarna 6, 19 och 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6, 19 och 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande (16) av den 11–12 oktober 2011 och yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26–27 oktober 2011”Utveckling av idrottens europeiska dimension” (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (16) av den 11–12 oktober 2011 och yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26–27 oktober 2011”Utveckling av idrottens europeiska dimension” (17),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet (A7-0385/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet (A7-0385/2011), och av följande skäl:

| A. | Idrott bidrar till att förverkliga unionens strategiska mål. Idrotten har som motto grundläggande pedagogiska och kulturella värderingar, och den bidrar i hög grad till integration genom att vända sig till alla medborgare, oberoende av kön, etniskt ursprung, religion, ålder, nationalitet, sociala förhållanden eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

A.

Idrott bidrar till att förverkliga unionens strategiska mål. Idrotten har som motto grundläggande pedagogiska och kulturella värderingar, och den bidrar i hög grad till integration genom att vända sig till alla medborgare, oberoende av kön, etniskt ursprung, religion, ålder, nationalitet, sociala förhållanden eller sexuell läggning.

| B. | Idrottens särdrag bör ges företräde i Europeiska domstolens domar om idrottsfrågor samt i kommissionens beslut om dessa. |
| --- | --- |

B.

Idrottens särdrag bör ges företräde i Europeiska domstolens domar om idrottsfrågor samt i kommissionens beslut om dessa.

| C. | Alla intressenter, också de politiskt ansvariga, måste ta hänsyn till idrottens särdrag samt till dess strukturer baserade på frivilligarbete och dess sociala och fostrande funktioner. |
| --- | --- |

C.

Alla intressenter, också de politiskt ansvariga, måste ta hänsyn till idrottens särdrag samt till dess strukturer baserade på frivilligarbete och dess sociala och fostrande funktioner.

| D. | Idrotten kännetecknas av alla de enskilda och väsentliga aspekter som särskiljer den från varje annan sektor, inbegripet sektorn för ekonomisk verksamhet. Den bör dock omfattas av unionslagstiftningen när så är lämpligt och nödvändigt, vilket bör avgöras från fall till fall. |
| --- | --- |

D.

Idrotten kännetecknas av alla de enskilda och väsentliga aspekter som särskiljer den från varje annan sektor, inbegripet sektorn för ekonomisk verksamhet. Den bör dock omfattas av unionslagstiftningen när så är lämpligt och nödvändigt, vilket bör avgöras från fall till fall.

| E. | EU bör i sina åtgärder på idrottens område alltid ta hänsyn till idrottens särdrag och respektera dess sociala, fostrande och kulturella aspekter. |
| --- | --- |

E.

EU bör i sina åtgärder på idrottens område alltid ta hänsyn till idrottens särdrag och respektera dess sociala, fostrande och kulturella aspekter.

| F. | Enligt Lissabonfördraget faller idrotten inom EU:s behörighetsområde. Fördraget åsyftar att främja rättvisa och öppenhet i idrottstävlingar och samarbetet mellan organ med ansvar för idrott samt att skydda idrottsutövarnas fysiska och moraliska integritet, och på så sätt stärka idrottens positiva effekter på hälsa, samhälle, kultur och ekonomi. Idrotten behöver därför lämpligt ekonomiskt och politiskt stöd. |
| --- | --- |

F.

Enligt Lissabonfördraget faller idrotten inom EU:s behörighetsområde. Fördraget åsyftar att främja rättvisa och öppenhet i idrottstävlingar och samarbetet mellan organ med ansvar för idrott samt att skydda idrottsutövarnas fysiska och moraliska integritet, och på så sätt stärka idrottens positiva effekter på hälsa, samhälle, kultur och ekonomi. Idrotten behöver därför lämpligt ekonomiskt och politiskt stöd.

| G. | Idrotten bidrar enormt till positiva värden som rent spel, respekt och social integration. |
| --- | --- |

G.

Idrotten bidrar enormt till positiva värden som rent spel, respekt och social integration.

| H. | Flera miljarder människor runtom i världen deltar i olika slag av idrotter som uppstått och fått sina regler fastställda i Europa och spridits där. Noteras kan också att den moderna olympiska rörelsen grundades i Frankrike av baron Pierre de Coubertin. |
| --- | --- |

H.

Flera miljarder människor runtom i världen deltar i olika slag av idrotter som uppstått och fått sina regler fastställda i Europa och spridits där. Noteras kan också att den moderna olympiska rörelsen grundades i Frankrike av baron Pierre de Coubertin.

| I. | EU:s idrottspolitik måste utvecklas så den inriktar sig på och stöder både den professionella idrottens och amatöridrottens syften och mål. |
| --- | --- |

I.

EU:s idrottspolitik måste utvecklas så den inriktar sig på och stöder både den professionella idrottens och amatöridrottens syften och mål.

| J. | EU bör ha som prioritet att stödja och främja idrott för personer med intellektuella eller fysiska funktionshinder, eftersom idrotten är så viktig för social integration, folkhälsa och gränsöverskridande frivilligarbete. |
| --- | --- |

J.

EU bör ha som prioritet att stödja och främja idrott för personer med intellektuella eller fysiska funktionshinder, eftersom idrotten är så viktig för social integration, folkhälsa och gränsöverskridande frivilligarbete.

| K. | Frivilligarbetet är hörnstenen för största delen av amatöridrotten i Europa. |
| --- | --- |

K.

Frivilligarbetet är hörnstenen för största delen av amatöridrotten i Europa.

| L. | 35 miljoner frivilligarbetare gör det möjligt att utveckla idrott för alla och sprida idrottens ideal, vilket även idrottsklubbar och idrottsföreningar utan vinstsyfte gör. |
| --- | --- |

L.

35 miljoner frivilligarbetare gör det möjligt att utveckla idrott för alla och sprida idrottens ideal, vilket även idrottsklubbar och idrottsföreningar utan vinstsyfte gör.

| M. | Idrotten är avgörande för människors hälsa i det moderna samhället, och genom sin roll i den formella och icke-formella utbildningen är den en nödvändig beståndsdel i en kvalitativ utbildning. Idrotten bidrar även till äldre människors personliga utveckling. |
| --- | --- |

M.

Idrotten är avgörande för människors hälsa i det moderna samhället, och genom sin roll i den formella och icke-formella utbildningen är den en nödvändig beståndsdel i en kvalitativ utbildning. Idrotten bidrar även till äldre människors personliga utveckling.

| N. | Främjande av fysisk aktivitet och idrott bidrar till omfattande besparingar inom den offentliga hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

N.

Främjande av fysisk aktivitet och idrott bidrar till omfattande besparingar inom den offentliga hälso- och sjukvården.

| O. | Idrottens bidrag till bättre hälsa och välbefinnande är en avgörande faktor för att motivera medborgarna att delta i idrott och fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

O.

Idrottens bidrag till bättre hälsa och välbefinnande är en avgörande faktor för att motivera medborgarna att delta i idrott och fysisk aktivitet.

| P. | Dopning står i strid med idrottens värderingar och utsätter idrottsmänniskor för allvarliga faror samt medför allvarliga och bestående skador för hälsan. |
| --- | --- |

P.

Dopning står i strid med idrottens värderingar och utsätter idrottsmänniskor för allvarliga faror samt medför allvarliga och bestående skador för hälsan.

| Q. | Elitidrott förhöjer vissa av idrottens mest grundläggande värden, sprider dem i samhället och främjar där ett aktivt idrottsutövande. |
| --- | --- |

Q.

Elitidrott förhöjer vissa av idrottens mest grundläggande värden, sprider dem i samhället och främjar där ett aktivt idrottsutövande.

| R. | Många toppidrottare befinner sig i en osäker situation efter att de avslutat sin idrottskarriär. |
| --- | --- |

R.

Många toppidrottare befinner sig i en osäker situation efter att de avslutat sin idrottskarriär.

| S. | Det är av grundläggande betydelse att sådana idrottare förbereds på livet efter idrottskarriären genom att erbjudas allmän eller yrkesinriktad utbildning parallellt med idrottsutbildningen. |
| --- | --- |

S.

Det är av grundläggande betydelse att sådana idrottare förbereds på livet efter idrottskarriären genom att erbjudas allmän eller yrkesinriktad utbildning parallellt med idrottsutbildningen.

| T. | Idrottarnas grundläggande rättigheter måste garanteras och skyddas. |
| --- | --- |

T.

Idrottarnas grundläggande rättigheter måste garanteras och skyddas.

| U. | Verbalt och fysiskt våld samt diskriminerande beteenden riskerar att utvecklas i samband med idrottstävlingar. |
| --- | --- |

U.

Verbalt och fysiskt våld samt diskriminerande beteenden riskerar att utvecklas i samband med idrottstävlingar.

| V. | Idrott för kvinnor är inte är tillräckligt värderat och att kvinnor är underrepresenterade i idrottsorganisationernas beslutsorgan. |
| --- | --- |

V.

Idrott för kvinnor är inte är tillräckligt värderat och att kvinnor är underrepresenterade i idrottsorganisationernas beslutsorgan.

| W. | Idrottsverksamhet kräver särskilda och adekvata strukturer, anläggningar och utrustning. Även skolor måste förses med lämpliga anläggningar för att kunna främja idrott. |
| --- | --- |

W.

Idrottsverksamhet kräver särskilda och adekvata strukturer, anläggningar och utrustning. Även skolor måste förses med lämpliga anläggningar för att kunna främja idrott.

| X. | Idrotten intar en viktig plats i den europeiska ekonomin där den direkt, eller indirekt sysselsätter cirka 15 miljoner personer, det vill säga 5,4 % av den aktiva befolkningen och bidrar med ett årligt mervärde på cirka 407 miljarder euro, eller 3,65 % av Europas BNP. Idrottens ekonomiska hävstångseffekt bidrar på så vis till att förverkliga målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

X.

Idrotten intar en viktig plats i den europeiska ekonomin där den direkt, eller indirekt sysselsätter cirka 15 miljoner personer, det vill säga 5,4 % av den aktiva befolkningen och bidrar med ett årligt mervärde på cirka 407 miljarder euro, eller 3,65 % av Europas BNP. Idrottens ekonomiska hävstångseffekt bidrar på så vis till att förverkliga målen i Europa 2020-strategin.

| Y. | Intrång i idrottsorganisationernas immateriella rättigheter och framväxten av digital piratkopiering, särskilt genom otillåtna direktsändningar från idrottsevenemang, är ett hot mot ekonomin i hela idrottssektorn. |
| --- | --- |

Y.

Intrång i idrottsorganisationernas immateriella rättigheter och framväxten av digital piratkopiering, särskilt genom otillåtna direktsändningar från idrottsevenemang, är ett hot mot ekonomin i hela idrottssektorn.

| Z. | Idrotten fungerar inte som en typisk näringsgren på grund av motståndarnas ömsesidiga beroende av varandra och på grund av den tävlingsbalans som måste finnas för att resultaten även i fortsättningen ska vara ovissa. |
| --- | --- |

Z.

Idrotten fungerar inte som en typisk näringsgren på grund av motståndarnas ömsesidiga beroende av varandra och på grund av den tävlingsbalans som måste finnas för att resultaten även i fortsättningen ska vara ovissa.

| AA. | På grund av sina särdrag och organisationsmässiga uppbyggnad kring förbund, som inte fungerar som affärsdrivande företag, kan idrott inte betraktas som en typiskt ekonomisk verksamhet. Man måste därför skilja mellan de idrottsliga aspekterna och de kommersiella intressena. |
| --- | --- |

AA.

På grund av sina särdrag och organisationsmässiga uppbyggnad kring förbund, som inte fungerar som affärsdrivande företag, kan idrott inte betraktas som en typiskt ekonomisk verksamhet. Man måste därför skilja mellan de idrottsliga aspekterna och de kommersiella intressena.

| AB. | Den europeiska sociala dialogen kan spela en viktig roll och bör därför främjas. |
| --- | --- |

AB.

Den europeiska sociala dialogen kan spela en viktig roll och bör därför främjas.

| AC. | Idrotten är viktig och utgör en källa till glädje för många medborgare, oavsett om de är deltagare, supportrar eller åskådare. |
| --- | --- |

AC.

Idrotten är viktig och utgör en källa till glädje för många medborgare, oavsett om de är deltagare, supportrar eller åskådare.

| AD. | Stora evenemang och idrottsutövande erbjuder enastående möjligheter att till fullo utveckla turismen i Europa och på detta sätt sprida idrottens värderingar och principer. |
| --- | --- |

AD.

Stora evenemang och idrottsutövande erbjuder enastående möjligheter att till fullo utveckla turismen i Europa och på detta sätt sprida idrottens värderingar och principer.

| AE. | Den europeiska idrottsmodellen bygger på ett förbund per idrottsgren. Idrottsliga och finansiella solidaritetsmekanismer, exempelvis principen om upp- och nedflyttning och öppna tävlingar där olika klubbar och landslag lever sida vid sida, bygger på en autonom, demokratisk och territoriell organisation med pyramidstruktur, något som har sin grund i en långvarig demokratisk tradition. |
| --- | --- |

AE.

Den europeiska idrottsmodellen bygger på ett förbund per idrottsgren. Idrottsliga och finansiella solidaritetsmekanismer, exempelvis principen om upp- och nedflyttning och öppna tävlingar där olika klubbar och landslag lever sida vid sida, bygger på en autonom, demokratisk och territoriell organisation med pyramidstruktur, något som har sin grund i en långvarig demokratisk tradition.

| AF. | Ökad insyn och demokratisk redovisningsskyldighet kan åstadkommas i idrottsklubbarna genom att supportrarna får vara med i sina klubbars ägande- och styrelsestrukturer. |
| --- | --- |

AF.

Ökad insyn och demokratisk redovisningsskyldighet kan åstadkommas i idrottsklubbarna genom att supportrarna får vara med i sina klubbars ägande- och styrelsestrukturer.

| AG. | Idrottsorganisationer av traditionellt slag och på gräsrotsnivå spelar en viktig roll för att förstärka kulturen, främja social integration och stärka lokalsamhällena. |
| --- | --- |

AG.

Idrottsorganisationer av traditionellt slag och på gräsrotsnivå spelar en viktig roll för att förstärka kulturen, främja social integration och stärka lokalsamhällena.

| AH. | Landslagen spelar en väsentlig roll och internationella mästerskap är alltjämt en referenspunkt. Den lättvindiga naturaliseringen av idrottare bör bekämpas. |
| --- | --- |

AH.

Landslagen spelar en väsentlig roll och internationella mästerskap är alltjämt en referenspunkt. Den lättvindiga naturaliseringen av idrottare bör bekämpas.

| AI. | Själva arten av tävlingar mellan landslag innebär att förbunden och klubbarna kan bidra till bättre träning av sina inhemska idrottare. |
| --- | --- |

AI.

Själva arten av tävlingar mellan landslag innebär att förbunden och klubbarna kan bidra till bättre träning av sina inhemska idrottare.

| AJ. | Professionell idrott och idrott på gräsrotsnivå präglas och påverkas allvarligt av ekonomisk osäkerhet. Det är de berörda förbundens ansvar att uppmuntra klubbarna att odla en kultur av planering och rimliga investeringar. |
| --- | --- |

AJ.

Professionell idrott och idrott på gräsrotsnivå präglas och påverkas allvarligt av ekonomisk osäkerhet. Det är de berörda förbundens ansvar att uppmuntra klubbarna att odla en kultur av planering och rimliga investeringar.

| AK. | Internationella övergångar kan bli ödesdigra för unga idrottare eftersom bland annat idrottsliga misslyckanden, splittring av familjen och social marginalisering kan drabba unga idrottare som flyttar hemifrån för tidigt. |
| --- | --- |

AK.

Internationella övergångar kan bli ödesdigra för unga idrottare eftersom bland annat idrottsliga misslyckanden, splittring av familjen och social marginalisering kan drabba unga idrottare som flyttar hemifrån för tidigt.

| AL. | Idrottsförbunden förfogar inte över strukturella och rättsliga medel för att på ett effektivt sätt kunna agera mot uppgjorda matcher. |
| --- | --- |

AL.

Idrottsförbunden förfogar inte över strukturella och rättsliga medel för att på ett effektivt sätt kunna agera mot uppgjorda matcher.

| AM. | På grund av sina särdrag omfattas speltjänster varken av tjänstedirektivet (2006/123/EG) eller det nya direktivet om konsumenters rättigheter (2011/83/EU). |
| --- | --- |

AM.

På grund av sina särdrag omfattas speltjänster varken av tjänstedirektivet (2006/123/EG) eller det nya direktivet om konsumenters rättigheter (2011/83/EU).

| AN. | Finansieringen av gräsrotsidrotten kan endast tryggas om innehavarna av de nödvändiga nationella spellicenserna, som betalar skatter och avgifter och finansierar andra aktiviteter av allmänt intresse i medlemsstaterna, i lag åläggas att betala till allmännyttiga ändamål och effektivt skyddas från olaglig konkurrens. |
| --- | --- |

AN.

Finansieringen av gräsrotsidrotten kan endast tryggas om innehavarna av de nödvändiga nationella spellicenserna, som betalar skatter och avgifter och finansierar andra aktiviteter av allmänt intresse i medlemsstaterna, i lag åläggas att betala till allmännyttiga ändamål och effektivt skyddas från olaglig konkurrens.

| AO. | Reglerna för spelaragenter innehåller krav på samarbete mellan idrottens styrande organ och de offentliga myndigheterna så att agenter och/eller mellanhänder som bryter mot reglerna kan påföras effektiva sanktioner. |
| --- | --- |

AO.

Reglerna för spelaragenter innehåller krav på samarbete mellan idrottens styrande organ och de offentliga myndigheterna så att agenter och/eller mellanhänder som bryter mot reglerna kan påföras effektiva sanktioner.

| AP. | Idrotten kan spela en roll inom olika områden för unionens externa förbindelser, bland annat som ett diplomatiskt verktyg. |
| --- | --- |

AP.

Idrotten kan spela en roll inom olika områden för unionens externa förbindelser, bland annat som ett diplomatiskt verktyg.

Idrottens sociala roll

| 1. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inom den kommande fleråriga budgetramen föreslå en särskild och ambitiös budget för idrottspolitiken, mot bakgrund av vilken nytta idrotten för med sig för folkhälsan samt ur social, kulturell och ekonomisk synvinkel. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inom den kommande fleråriga budgetramen föreslå en särskild och ambitiös budget för idrottspolitiken, mot bakgrund av vilken nytta idrotten för med sig för folkhälsan samt ur social, kulturell och ekonomisk synvinkel.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att idrott ingår som skolämne på veckoschemat inom alla skolformer, och understryker vikten av att uppmuntra till utövande av idrott på alla nivåer, från de första skolåren uppåt, vilket inbegriper skolor, universitet och lokalsamfund, som måste uppmuntras att upprätthålla adekvat utrustade idrottsanläggningar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att idrott ingår som skolämne på veckoschemat inom alla skolformer, och understryker vikten av att uppmuntra till utövande av idrott på alla nivåer, från de första skolåren uppåt, vilket inbegriper skolor, universitet och lokalsamfund, som måste uppmuntras att upprätthålla adekvat utrustade idrottsanläggningar.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att fastställa klara riktlinjer för hur idrott och fysisk aktivitet ska tas med på alla utbildningsstadier runtom i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att fastställa klara riktlinjer för hur idrott och fysisk aktivitet ska tas med på alla utbildningsstadier runtom i medlemsstaterna.

| 4. | Europaparlamentet framhåller idrottens fostrande betydelse samt dess förmåga att hjälpa utsatta ungdomar på rätt spår igen, och uppmanar medlemsstaterna, de nationella föreningarna, ligorna och klubbarna att utveckla och stödja initiativ på detta område. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller idrottens fostrande betydelse samt dess förmåga att hjälpa utsatta ungdomar på rätt spår igen, och uppmanar medlemsstaterna, de nationella föreningarna, ligorna och klubbarna att utveckla och stödja initiativ på detta område.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och stödja samarbete mellan skolor och idrottsföreningar. Här bör kommissionen utnyttja sin samordnande roll på idrottsområdet för att samla exempel på bästa praxis från medlemsstaterna och göra dessa exempel tillgängliga i en central databas för alla intresserade över hela Europa. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och stödja samarbete mellan skolor och idrottsföreningar. Här bör kommissionen utnyttja sin samordnande roll på idrottsområdet för att samla exempel på bästa praxis från medlemsstaterna och göra dessa exempel tillgängliga i en central databas för alla intresserade över hela Europa.

| 6. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att uppmuntra idrottsutövande bland äldre, eftersom detta är ett bra sätt att umgås och behålla en god hälsa. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att uppmuntra idrottsutövande bland äldre, eftersom detta är ett bra sätt att umgås och behålla en god hälsa.

| 7. | Europaparlamentet betonar att idrott inom alla åldersgrupper i hög grad kan bidra till förbättrad hälsa överlag för människorna i Europa, och uppmanar därför EU och medlemsstaterna att underlätta deltagande i idrott och främja en sund livsstil genom att till fullo utnyttja idrottsmöjligheterna, och på detta sätt bidra till minskade hälso- och sjukvårdskostnader. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att idrott inom alla åldersgrupper i hög grad kan bidra till förbättrad hälsa överlag för människorna i Europa, och uppmanar därför EU och medlemsstaterna att underlätta deltagande i idrott och främja en sund livsstil genom att till fullo utnyttja idrottsmöjligheterna, och på detta sätt bidra till minskade hälso- och sjukvårdskostnader.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att mer kraftfullt stödja hälso- och sjukvårdspersonalens roll i främjandet av idrottsdeltagande och att undersöka hur sjukförsäkringsbolag kan erbjuda incitament som uppmuntrar personer att börja idrotta. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att mer kraftfullt stödja hälso- och sjukvårdspersonalens roll i främjandet av idrottsdeltagande och att undersöka hur sjukförsäkringsbolag kan erbjuda incitament som uppmuntrar personer att börja idrotta.

| 9. | Europaparlamentet understryker att idrotten måste göras tillgänglig för alla medborgare i många olika sammanhang: i skolan, på arbetsplatsen, såsom fritidsverksamhet eller genom klubbar och föreningar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att idrotten måste göras tillgänglig för alla medborgare i många olika sammanhang: i skolan, på arbetsplatsen, såsom fritidsverksamhet eller genom klubbar och föreningar.

| 10. | Europaparlamentet erkänner de insatser som utförts av organisationer som erbjuder möjligheter till idrott för personer med intellektuella eller fysiska funktionshinder runtom i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och idrottsorganisationerna att genom lämplig finansiering främja och utveckla idrottsverksamhet och tävlingar för personer med funktionsnedsättning, särskilt genom att möjliggöra och erbjuda dem lika tillgång till idrottsverksamhet och kostnadsfria idrottsanläggningar anpassade till deras behov. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erkänner de insatser som utförts av organisationer som erbjuder möjligheter till idrott för personer med intellektuella eller fysiska funktionshinder runtom i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och idrottsorganisationerna att genom lämplig finansiering främja och utveckla idrottsverksamhet och tävlingar för personer med funktionsnedsättning, särskilt genom att möjliggöra och erbjuda dem lika tillgång till idrottsverksamhet och kostnadsfria idrottsanläggningar anpassade till deras behov.

| 11. | Europaparlamentet framhåller idrottens enorma samhällsintegrerande kraft på många områden, på områden såsom medborgarengagemang och demokratiförståelse, hälsofrämjande åtgärder, stadsutveckling, social integration, arbetsmarknad, sysselsättning, kompetensutveckling och utbildning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller idrottens enorma samhällsintegrerande kraft på många områden, på områden såsom medborgarengagemang och demokratiförståelse, hälsofrämjande åtgärder, stadsutveckling, social integration, arbetsmarknad, sysselsättning, kompetensutveckling och utbildning.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och EU-institutionerna att öka stödet till organisationer som kämpar för att genom idrotten integrera personer som löper risk för social utestängning och till organisationer som främjar idrottsverksamhet för personer med fysiska och psykiska funktionshinder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och EU-institutionerna att öka stödet till organisationer som kämpar för att genom idrotten integrera personer som löper risk för social utestängning och till organisationer som främjar idrottsverksamhet för personer med fysiska och psykiska funktionshinder.

| 13. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att permanent skriva in idrott i program och tjänster för att bidra till en verklig integration av grupper som riskerar diskriminering, och uppmanar idrottsorganisationerna att införa särskilda utbildningsprogram för yrkesmässigt verksamma och frivilligarbetare i syfte att förebygga och bekämpa alla former av diskriminering eller rasism. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att permanent skriva in idrott i program och tjänster för att bidra till en verklig integration av grupper som riskerar diskriminering, och uppmanar idrottsorganisationerna att införa särskilda utbildningsprogram för yrkesmässigt verksamma och frivilligarbetare i syfte att förebygga och bekämpa alla former av diskriminering eller rasism.

| 14. | Europaparlamentet betonar idrottens unika funktion i samhället och uppmanar med kraft idrottens styrande organ att ta initiativ till att motarbeta institutionell diskriminering. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar idrottens unika funktion i samhället och uppmanar med kraft idrottens styrande organ att ta initiativ till att motarbeta institutionell diskriminering.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om att könsdiskriminering inte får lov att förekomma inom idrott och kräver att stadgan om de olympiska värdena utvidgas till alla idrottsevenemang, särskilt europeiska. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erinrar om att könsdiskriminering inte får lov att förekomma inom idrott och kräver att stadgan om de olympiska värdena utvidgas till alla idrottsevenemang, särskilt europeiska.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen, medlemsstaterna och idrottens styrande organ på nationell nivå att förbinda sig att motverka homofobi och transfobi och att införa lagstiftning och strategier för icke-diskriminering, särskilt av hbt-idrottare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen, medlemsstaterna och idrottens styrande organ på nationell nivå att förbinda sig att motverka homofobi och transfobi och att införa lagstiftning och strategier för icke-diskriminering, särskilt av hbt-idrottare.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mer betona vikten av fysisk fostran av god kvalitet för både kvinnor och män och föreslår att medlemsstaterna utvecklar de strategier som behövs för detta ändamål. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mer betona vikten av fysisk fostran av god kvalitet för både kvinnor och män och föreslår att medlemsstaterna utvecklar de strategier som behövs för detta ändamål.

| 18. | Europaparlamentet understryker att sammansättningen av idrottsorganisationernas beslutsfattande organ måste återspegla stämmornas sammansättning samt andelen kvinnliga och manliga licensierade utövare, så att män och kvinnor får lika tillgång till de styrande organen, även på transnationell nivå. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att sammansättningen av idrottsorganisationernas beslutsfattande organ måste återspegla stämmornas sammansättning samt andelen kvinnliga och manliga licensierade utövare, så att män och kvinnor får lika tillgång till de styrande organen, även på transnationell nivå.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att beakta idrottens betydelse som ett sätt att främja fred, ekonomisk utveckling, interkulturell dialog, folkhälsa, integration och kvinnors frigörelse. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att beakta idrottens betydelse som ett sätt att främja fred, ekonomisk utveckling, interkulturell dialog, folkhälsa, integration och kvinnors frigörelse.

| 20. | Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna försöker påverka Internationella olympiska kommittén att följa sina egna bestämmelser i den olympiska stadgan som i samband med idrottsevenemang förbjuder alla demonstrationer och all politisk, religiös eller rasistisk propaganda, samt förhindra att kvinnor genom politiska påtryckningar föranleds att bryta mot dessa bestämmelser eller att bestämmelserna kringgås genom att kvinnor inte skickas iväg till tävlingarna från sitt hemland. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna försöker påverka Internationella olympiska kommittén att följa sina egna bestämmelser i den olympiska stadgan som i samband med idrottsevenemang förbjuder alla demonstrationer och all politisk, religiös eller rasistisk propaganda, samt förhindra att kvinnor genom politiska påtryckningar föranleds att bryta mot dessa bestämmelser eller att bestämmelserna kringgås genom att kvinnor inte skickas iväg till tävlingarna från sitt hemland.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar idrottsorganisationerna att ytterligare uppmuntra kvinnors deltagande i idrott och i idrottsorganisationernas styrande organ genom att garantera lika tillgång till idrottsverksamhet, särskilt för flickor och kvinnor från missgynnade miljöer, genom att främja kvinnors deltagande i idrott och värdera och synliggöra damidrott och resultat i kvinnliga grenar lika mycket som herridrott och resultat i manliga grenar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta åtgärder som gör det möjligt för kvinnliga idrottare att kombinera familjeliv och professionell idrott och att främja jämställdhet i den statliga idrottspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra utbyte av information och bästa praxis i fråga om lika möjligheter för bägge könen i idrott. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar idrottsorganisationerna att ytterligare uppmuntra kvinnors deltagande i idrott och i idrottsorganisationernas styrande organ genom att garantera lika tillgång till idrottsverksamhet, särskilt för flickor och kvinnor från missgynnade miljöer, genom att främja kvinnors deltagande i idrott och värdera och synliggöra damidrott och resultat i kvinnliga grenar lika mycket som herridrott och resultat i manliga grenar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta åtgärder som gör det möjligt för kvinnliga idrottare att kombinera familjeliv och professionell idrott och att främja jämställdhet i den statliga idrottspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra utbyte av information och bästa praxis i fråga om lika möjligheter för bägge könen i idrott.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja europeiska organisationer som verkar för att främja och genomföra rekommendationerna i den europeiska stadgan om kvinnors rättigheter inom idrotten. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja europeiska organisationer som verkar för att främja och genomföra rekommendationerna i den europeiska stadgan om kvinnors rättigheter inom idrotten.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera jämställdhetsperspektivet i all sin verksamhet som berör idrott, med särskild inriktning på att idrotten ska stå öppen för invandrarkvinnor och kvinnor från etniska minoriteter, att kvinnor ska få tillträde till beslutsfattarposter inom idrotten, att medierna ska uppmärksamma damidrotten och att idrottspolitiken och lagstiftningen om idrott ska vara grundade på jämställdhet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera jämställdhetsperspektivet i all sin verksamhet som berör idrott, med särskild inriktning på att idrotten ska stå öppen för invandrarkvinnor och kvinnor från etniska minoriteter, att kvinnor ska få tillträde till beslutsfattarposter inom idrotten, att medierna ska uppmärksamma damidrotten och att idrottspolitiken och lagstiftningen om idrott ska vara grundade på jämställdhet.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och uppmuntra europeisk forskning om damidrottens särart, om orsakerna till att kvinnor och flickor slutar idrotta och om den fortsatta ojämlikheten i fråga om kvinnors tillgång till idrott. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och uppmuntra europeisk forskning om damidrottens särart, om orsakerna till att kvinnor och flickor slutar idrotta och om den fortsatta ojämlikheten i fråga om kvinnors tillgång till idrott.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar bildandet av kvinnonätverk på idrottsområdet som syftar till att främja utbyte av bästa praxis och information. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar bildandet av kvinnonätverk på idrottsområdet som syftar till att främja utbyte av bästa praxis och information.

| 26. | Europaparlamentet understryker att företeelser som att föräldrar förbjuder invandrarflickor att delta i idrott och simning i skolan inte kan tolereras eller ursäktas av kulturella eller religiösa skäl. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att företeelser som att föräldrar förbjuder invandrarflickor att delta i idrott och simning i skolan inte kan tolereras eller ursäktas av kulturella eller religiösa skäl.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att många flickor idrottar i yngre år men hoppar av i tonåren, och hänvisar i detta sammanhang till forskning som visar att flickor upplever öppet eller subtilt tryck från jämnåriga eller familjen att bli ”kvinnligare” eller att ta på sig ansvar som hindrar fortsatt deltagande i idrott. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och idrottens styrande organ på nationell nivå att utforma strategier för att framför allt flickor som är intresserade av idrott ska få hjälp via program och tränare att utveckla en identitet som idrottare. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att många flickor idrottar i yngre år men hoppar av i tonåren, och hänvisar i detta sammanhang till forskning som visar att flickor upplever öppet eller subtilt tryck från jämnåriga eller familjen att bli ”kvinnligare” eller att ta på sig ansvar som hindrar fortsatt deltagande i idrott. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och idrottens styrande organ på nationell nivå att utforma strategier för att framför allt flickor som är intresserade av idrott ska få hjälp via program och tränare att utveckla en identitet som idrottare.

| 28. | Europaparlamentet insisterar på nödvändigheten av att bekämpa dopning, samtidigt som idrottarnas individuella friheter och rättigheter respekteras – med särskild tonvikt på unga idrottare – genom förebyggande verksamhet och informationskampanjer. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att behandla handel med olagliga dopningspreparat inom idrotten på samma sätt som illegal narkotikahandel, och att anta nationell lagstiftning i detta hänseende i syfte att förbättra den europeiska samordningen på området. Parlamentet uppmanar Världsantidopningsbyrån att ta fram ett användarvänligt administrativt system för vistelserapporter (whereabouts) som respekterar EU-rätten, och betonar behovet av statistik över användningen av dopning och missade tester i syfte att inrätta ett skräddarsytt system för bekämpning av dopning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet insisterar på nödvändigheten av att bekämpa dopning, samtidigt som idrottarnas individuella friheter och rättigheter respekteras – med särskild tonvikt på unga idrottare – genom förebyggande verksamhet och informationskampanjer. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att behandla handel med olagliga dopningspreparat inom idrotten på samma sätt som illegal narkotikahandel, och att anta nationell lagstiftning i detta hänseende i syfte att förbättra den europeiska samordningen på området. Parlamentet uppmanar Världsantidopningsbyrån att ta fram ett användarvänligt administrativt system för vistelserapporter (whereabouts) som respekterar EU-rätten, och betonar behovet av statistik över användningen av dopning och missade tester i syfte att inrätta ett skräddarsytt system för bekämpning av dopning.

| 29. | Europaparlamentet anser att EU:s anslutning till Europarådets antidopningkonvention är ett nödvändigt steg på väg mot en samordning av ett mera enhetligt genomförande av Världsantidopningskoden i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att EU:s anslutning till Europarådets antidopningkonvention är ett nödvändigt steg på väg mot en samordning av ett mera enhetligt genomförande av Världsantidopningskoden i medlemsstaterna.

| 30. | Europaparlamentet förespråkar en starkare harmonisering av lagstiftningen för att effektivt utforma det europeiska polis- och justitiesamarbetet i kampen mot dopning och andra former av manipulering av idrottsevenemang. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet förespråkar en starkare harmonisering av lagstiftningen för att effektivt utforma det europeiska polis- och justitiesamarbetet i kampen mot dopning och andra former av manipulering av idrottsevenemang.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att hantera frågan om spelberoende och skydd av minderåriga mot riskerna med hasardspel. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att hantera frågan om spelberoende och skydd av minderåriga mot riskerna med hasardspel.

| 32. | Europaparlamentet förespråkar klara regler till skydd för minderåriga inom tävlingsidrotten och anser att man i dialog med förbunden bör ta fram fler grundläggande skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet förespråkar klara regler till skydd för minderåriga inom tävlingsidrotten och anser att man i dialog med förbunden bör ta fram fler grundläggande skyddsåtgärder.

| 33. | Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av att unga idrottare får både en idrotts- och yrkesutbildning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med alla relevanta aktörer ta fram riktlinjer för att se till att unga elitidrottare, vid sidan av sin idrottsutbildning, även ges möjlighet att gå igenom normal skol- respektive yrkesutbildning, med beaktande av existerande bästa praxis i de enskilda medlemsstaterna. Parlamentet uppmuntrar i detta hänseende medlemsstaterna att beakta erfarenheten hos före detta professionella idrottare om dessa önskar övergå till yrket som tränare, och att inrätta anpassade utbildningsprogram för elitidrottare som beslutar sig för att bedriva högre studier, och att utnyttja deras erfarenhet till förmån för idrotten i allmänhet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av att unga idrottare får både en idrotts- och yrkesutbildning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med alla relevanta aktörer ta fram riktlinjer för att se till att unga elitidrottare, vid sidan av sin idrottsutbildning, även ges möjlighet att gå igenom normal skol- respektive yrkesutbildning, med beaktande av existerande bästa praxis i de enskilda medlemsstaterna. Parlamentet uppmuntrar i detta hänseende medlemsstaterna att beakta erfarenheten hos före detta professionella idrottare om dessa önskar övergå till yrket som tränare, och att inrätta anpassade utbildningsprogram för elitidrottare som beslutar sig för att bedriva högre studier, och att utnyttja deras erfarenhet till förmån för idrotten i allmänhet.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att utveckla utbildningsprogram som gör det lättare för professionella idrottare att förena studier och träning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att utveckla utbildningsprogram som gör det lättare för professionella idrottare att förena studier och träning.

| 35. | Europaparlamentet föreslår att det inrättas ett nätverk för tränares utbildning och kvalifikationer samt för tränarutbildningar och att detta införlivas med den europeiska kvalifikationsramen och programmen för livslångt lärande för att främja ett kunskapsbaserat samhälle och utvecklingen av spetskompetens bland tränare både på amatörnivå och professionell nivå. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet föreslår att det inrättas ett nätverk för tränares utbildning och kvalifikationer samt för tränarutbildningar och att detta införlivas med den europeiska kvalifikationsramen och programmen för livslångt lärande för att främja ett kunskapsbaserat samhälle och utvecklingen av spetskompetens bland tränare både på amatörnivå och professionell nivå.

| 36. | Europaparlamentet framhåller tränarnas betydelse för unga människors utbildning och utveckling, inte bara vad gäller idrottsfärdigheter utan också vad gäller livskunskap. Parlamentet påpekar att tränarna kan ge ungdomar råd i hur man lever hälsosamt. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet framhåller tränarnas betydelse för unga människors utbildning och utveckling, inte bara vad gäller idrottsfärdigheter utan också vad gäller livskunskap. Parlamentet påpekar att tränarna kan ge ungdomar råd i hur man lever hälsosamt.

| 37. | Europaparlamentet ber medlemsstaterna att i nära samarbete med berörda idrottsförbund förbjuda tillträde till stadion för supportrar med våldsamt och diskriminerande beteende, och införa en samordnad strategi för att fastställa och genomdriva sanktioner mot dem, att samarbeta nära för att behålla förbudet även vid internationella matcher som spelas i andra medlemsstater och att utan att inkräkta på individuella fri- och rättigheter inrätta ett europeiskt register i syfte att dela med sig av uppgifter och förbättra samarbetet med hjälp av ett system för tidig varning inför matcher med hög risk för bråk. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet ber medlemsstaterna att i nära samarbete med berörda idrottsförbund förbjuda tillträde till stadion för supportrar med våldsamt och diskriminerande beteende, och införa en samordnad strategi för att fastställa och genomdriva sanktioner mot dem, att samarbeta nära för att behålla förbudet även vid internationella matcher som spelas i andra medlemsstater och att utan att inkräkta på individuella fri- och rättigheter inrätta ett europeiskt register i syfte att dela med sig av uppgifter och förbättra samarbetet med hjälp av ett system för tidig varning inför matcher med hög risk för bråk.

| 38. | Europaparlamentet ställer sig positivt till att medlemsstaterna i samverkan med europeiska idrottsförbund tar fram minimistandarder för säkerheten på idrottsarenor och vidtar alla lämpliga åtgärder för att garantera största möjliga säkerhet för idrottare och åskådare. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet ställer sig positivt till att medlemsstaterna i samverkan med europeiska idrottsförbund tar fram minimistandarder för säkerheten på idrottsarenor och vidtar alla lämpliga åtgärder för att garantera största möjliga säkerhet för idrottare och åskådare.

| 39. | Europaparlamentet påpekar att där idrott idkas i en naturlig miljö måste en balans säkerställas mellan idrottsarrangemangets sociala funktioner och dess påverkan på den miljö där de äger rum. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påpekar att där idrott idkas i en naturlig miljö måste en balans säkerställas mellan idrottsarrangemangets sociala funktioner och dess påverkan på den miljö där de äger rum.

| 40. | Europaparlamentet understryker idrottsevenemangens betydelse för ekonomin på det lokala och nationella planet, och uppmanar medlemsstaterna att stödja utvecklingen av denna bransch av ekonomisk och kommersiell verksamhet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker idrottsevenemangens betydelse för ekonomin på det lokala och nationella planet, och uppmanar medlemsstaterna att stödja utvecklingen av denna bransch av ekonomisk och kommersiell verksamhet.

Idrottens ekonomiska dimension

| 41. | Europaparlamentet vill att idrottens särart beaktas i frågor som rör den inre marknaden och konkurrens, och upprepar därför sitt krav att kommissionen ska utfärda riktlinjer för hur EU-lagstiftningen ska tillämpas på idrott för att undanröja de många frågetecknen kring rättsläget. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet vill att idrottens särart beaktas i frågor som rör den inre marknaden och konkurrens, och upprepar därför sitt krav att kommissionen ska utfärda riktlinjer för hur EU-lagstiftningen ska tillämpas på idrott för att undanröja de många frågetecknen kring rättsläget.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att sponsorverksamheten erbjuder en viktig finansieringsform och många möjligheter för idrotten, förutsatt att den sker med respekt för principerna om ekonomiskt rent spel. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att sponsorverksamheten erbjuder en viktig finansieringsform och många möjligheter för idrotten, förutsatt att den sker med respekt för principerna om ekonomiskt rent spel.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillmäta frivilligarbete inom idrotten stort värde. Parlamentet upprepar vikten av frivilligarbetare inom idrott och betonar vikten av att inrätta en ram för socialt erkännande och att se till att frivilligarbetare får lämplig utbildning. Parlamentet förespråkar att medlemsstaterna ska utbyta information och bästa praxis för att främja frivilligarbete inom idrotten och att möjligheterna att fastställa skatteregler och en juridisk struktur som är anpassade till idrottsföreningars verksamhet undersöks. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillmäta frivilligarbete inom idrotten stort värde. Parlamentet upprepar vikten av frivilligarbetare inom idrott och betonar vikten av att inrätta en ram för socialt erkännande och att se till att frivilligarbetare får lämplig utbildning. Parlamentet förespråkar att medlemsstaterna ska utbyta information och bästa praxis för att främja frivilligarbete inom idrotten och att möjligheterna att fastställa skatteregler och en juridisk struktur som är anpassade till idrottsföreningars verksamhet undersöks.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta ett system för erkännande av kvalifikationer som förvärvats av frivilliga och av kvalifikationer som krävs för utövandet av reglerade yrken med anknytning till idrotten. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta ett system för erkännande av kvalifikationer som förvärvats av frivilliga och av kvalifikationer som krävs för utövandet av reglerade yrken med anknytning till idrotten.

| 45. | Europaparlamentet betonar att det ömsesidiga erkännandet av kurser och specialistutbildningar inom en gemensam europeisk ram för personer som har specialyrken inom idrotten (domare, tränare) är särskilt viktigt eftersom det bidrar till att öka konkurrenskraften på lång sikt, vilket i sin tur innebär att större intäktsförluster kan undvikas. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att det ömsesidiga erkännandet av kurser och specialistutbildningar inom en gemensam europeisk ram för personer som har specialyrken inom idrotten (domare, tränare) är särskilt viktigt eftersom det bidrar till att öka konkurrenskraften på lång sikt, vilket i sin tur innebär att större intäktsförluster kan undvikas.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att idrottare kan få högre utbildning samt tillförsäkra ett harmoniskt erkännande av deras kvalifikationer inom idrott och utbildning för att förbättra den yrkesmässiga rörligheten. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att idrottare kan få högre utbildning samt tillförsäkra ett harmoniskt erkännande av deras kvalifikationer inom idrott och utbildning för att förbättra den yrkesmässiga rörligheten.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att förbättra strukturerna för att före detta idrottare ska kunna återvända till arbetsmarknaden och integreras i ett yrke när idrottskarriären är slut. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att förbättra strukturerna för att före detta idrottare ska kunna återvända till arbetsmarknaden och integreras i ett yrke när idrottskarriären är slut.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga hur man kan minska den finansiella bördan för de lägst avlönade professionella idrottarna med korta och osäkra karriärer. Parlamentet upprepar att professionella idrottsutövare som klassificeras som idrottare och vars inkomster till största delen härrör från idrott, bör ha rätt till samma rättigheter som arbetstagare när det gäller social trygghet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga hur man kan minska den finansiella bördan för de lägst avlönade professionella idrottarna med korta och osäkra karriärer. Parlamentet upprepar att professionella idrottsutövare som klassificeras som idrottare och vars inkomster till största delen härrör från idrott, bör ha rätt till samma rättigheter som arbetstagare när det gäller social trygghet.

| 49. | Europaparlamentet anser att dialogen mellan arbetsmarknadens parter inom idrotten är ett lämpligt sätt för att uppnå en balans mellan idrottarnas grundläggande rättigheter och rättigheter som anställda, i förening med idrottens särdrag. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att dialogen mellan arbetsmarknadens parter inom idrotten är ett lämpligt sätt för att uppnå en balans mellan idrottarnas grundläggande rättigheter och rättigheter som anställda, i förening med idrottens särdrag.

| 50. | Europaparlamentet anser att det i en situation där idrottens ekonomiska dimension hela tiden utvecklas behövs omedelbara förbättringar på vissa viktiga punkter med anknytning till idrott, såsom fri rörlighet för arbetstagare och tjänster, etableringsfrihet, erkännande av yrkeskvalifikationer, immateriella rättigheter och regler för statligt stöd, för att idrotten som näringsgren ska kunna dra full nytta av fördelarna med den inre marknaden. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att det i en situation där idrottens ekonomiska dimension hela tiden utvecklas behövs omedelbara förbättringar på vissa viktiga punkter med anknytning till idrott, såsom fri rörlighet för arbetstagare och tjänster, etableringsfrihet, erkännande av yrkeskvalifikationer, immateriella rättigheter och regler för statligt stöd, för att idrotten som näringsgren ska kunna dra full nytta av fördelarna med den inre marknaden.

| 51. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att det kommersiella utnyttjandet av audiovisuella rättigheter till idrottsarrangemang sker på ett centraliserat sätt, med exklusiva rättigheter och enligt territoriella principer, för att garantera att inkomster fördelas rättvist mellan elitidrott och breddidrott. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att det kommersiella utnyttjandet av audiovisuella rättigheter till idrottsarrangemang sker på ett centraliserat sätt, med exklusiva rättigheter och enligt territoriella principer, för att garantera att inkomster fördelas rättvist mellan elitidrott och breddidrott.

| 52. | Europaparlamentet tycker att så många som möjligt bör få tillgång till idrottsevenemang som anses ha stor betydelse för samhället. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att se till att programföretag som omfattas av medlemsstaternas lagstiftning inte sänder sådana evenemang på exklusiv basis. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet tycker att så många som möjligt bör få tillgång till idrottsevenemang som anses ha stor betydelse för samhället. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att se till att programföretag som omfattas av medlemsstaternas lagstiftning inte sänder sådana evenemang på exklusiv basis.

| 53. | Europaparlamentet erkänner att journalister har rätt att få tillträde till och rapportera från organiserade idrottsevenemang av allmänt intresse, för att slå vakt om allmänhetens rätt att få och kunna ta emot oberoende nyheter och information om idrottsevenemang. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet erkänner att journalister har rätt att få tillträde till och rapportera från organiserade idrottsevenemang av allmänt intresse, för att slå vakt om allmänhetens rätt att få och kunna ta emot oberoende nyheter och information om idrottsevenemang.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skydda de immateriella rättigheterna till idrottsligt innehåll och att samtidigt respektera allmänhetens rätt till information. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skydda de immateriella rättigheterna till idrottsligt innehåll och att samtidigt respektera allmänhetens rätt till information.

| 55. | Europaparlamentet anser att vadslagning om idrott utgör en form av kommersiell exploatering av tävlingar, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skydda idrottsevenemang mot allt icke godkänt utnyttjande av sådant slag samt mot operatörer utan licens och mot misstankar om uppgjorda matcher, i synnerhet genom att erkänna organisatörernas immateriella äganderätt till de idrottsevenemang de organiserat, i syfte att garantera ett betydande bidrag från dem som bedriver vadslagning om idrott till finansiering av breddidrott och på gräsrotsnivå och för att skydda tävlingars integritet med tonvikt på utbildning av idrottare. Parlamentet anser emellertid att äganderätter av detta slag inte bör påverka rätten till korta reportage, om vilken det stadgas i direktiv 2007/65/EG (direktivet om audiovisuella medietjänster). |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att vadslagning om idrott utgör en form av kommersiell exploatering av tävlingar, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skydda idrottsevenemang mot allt icke godkänt utnyttjande av sådant slag samt mot operatörer utan licens och mot misstankar om uppgjorda matcher, i synnerhet genom att erkänna organisatörernas immateriella äganderätt till de idrottsevenemang de organiserat, i syfte att garantera ett betydande bidrag från dem som bedriver vadslagning om idrott till finansiering av breddidrott och på gräsrotsnivå och för att skydda tävlingars integritet med tonvikt på utbildning av idrottare. Parlamentet anser emellertid att äganderätter av detta slag inte bör påverka rätten till korta reportage, om vilken det stadgas i direktiv 2007/65/EG (direktivet om audiovisuella medietjänster).

| 56. | Europaparlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att fastställa riktlinjer för statligt stöd genom att precisera vilken typ av offentligt stöd som är berättigat för att idrotten ska kunna fylla sin sociala, kulturella och fostrande funktion. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att fastställa riktlinjer för statligt stöd genom att precisera vilken typ av offentligt stöd som är berättigat för att idrotten ska kunna fylla sin sociala, kulturella och fostrande funktion.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivt bekämpa korruption och att värna idrottens etik. Parlamentet anser därför att det i varje land måste införas strikta bestämmelser för ekonomisk kontroll av idrottsklubbarna. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivt bekämpa korruption och att värna idrottens etik. Parlamentet anser därför att det i varje land måste införas strikta bestämmelser för ekonomisk kontroll av idrottsklubbarna.

| 58. | Europaparlamentet uppmuntrar idrottsföreningar att samarbeta med brottsbekämpande organ, bland annat genom att dela med sig av information, för att ta fram ett lämpligt och effektivt tillvägagångssätt mot uppgjorda matcher och andra bedrägerier i idrottssammanhang. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmuntrar idrottsföreningar att samarbeta med brottsbekämpande organ, bland annat genom att dela med sig av information, för att ta fram ett lämpligt och effektivt tillvägagångssätt mot uppgjorda matcher och andra bedrägerier i idrottssammanhang.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta åtgärder för att trygga finansieringen av idrotten med hjälp av lotterier. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta åtgärder för att trygga finansieringen av idrotten med hjälp av lotterier.

| 60. | Europaparlamentet framhåller att kommissionens införande av satellitkonton i idrottssektorn kommer mycket lägligt eftersom verksamhet som är kopplad till idrott kan utvärderas i medlemsstaterna i enlighet med en enhetlig standard, vilket gör att avvikelser kan upptäckas och ett mervärde kan skapas för EU:s ekonomi och den inre marknaden. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet framhåller att kommissionens införande av satellitkonton i idrottssektorn kommer mycket lägligt eftersom verksamhet som är kopplad till idrott kan utvärderas i medlemsstaterna i enlighet med en enhetlig standard, vilket gör att avvikelser kan upptäckas och ett mervärde kan skapas för EU:s ekonomi och den inre marknaden.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på ett konkret sätt främja utbyte av bästa praxis och ett tätt samarbete inom teknik och forskning på idrottsområdet. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på ett konkret sätt främja utbyte av bästa praxis och ett tätt samarbete inom teknik och forskning på idrottsområdet.

| 62. | Europaparlamentet framhåller att de lokala och regionala myndigheternas roll i utvecklingen av idrottens europeiska dimension är mycket viktig eftersom det ingår i deras uppgifter att tillhandahålla tjänster för allmänheten på idrottsområdet och att anslå medel till idrottsverksamhet och till den infrastruktur som krävs för detta ändamål. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet framhåller att de lokala och regionala myndigheternas roll i utvecklingen av idrottens europeiska dimension är mycket viktig eftersom det ingår i deras uppgifter att tillhandahålla tjänster för allmänheten på idrottsområdet och att anslå medel till idrottsverksamhet och till den infrastruktur som krävs för detta ändamål.

| 63. | Europaparlamentet framhåller att idrott på gräsrotsnivå bör åtnjuta stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden, vilket bör göra det möjligt att investera i infrastruktur för idrott. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förse unionen med ett särskilt budgetprogram på idrottsområdet, vilket numera även möjliggörs av artikel 165 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet framhåller att idrott på gräsrotsnivå bör åtnjuta stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden, vilket bör göra det möjligt att investera i infrastruktur för idrott. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förse unionen med ett särskilt budgetprogram på idrottsområdet, vilket numera även möjliggörs av artikel 165 i EUF-fördraget.

Organisationen av idrott

| 64. | Europaparlamentet observerar att idrottsstrukturerna i Europa bygger på principer om nationalitet och territorialitet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet observerar att idrottsstrukturerna i Europa bygger på principer om nationalitet och territorialitet.

| 65. | Europaparlamentet förbinder sig fortsatt till den europeiska idrottsmodellen, där förbunden spelar en central roll och där grundvalen utgörs av många olika aktörer, såsom supportrar, spelare, klubbar, ligor, förbund och frivilligt arbetande, vilka spelar en grundläggande roll för att stödja idrottens hela struktur. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet förbinder sig fortsatt till den europeiska idrottsmodellen, där förbunden spelar en central roll och där grundvalen utgörs av många olika aktörer, såsom supportrar, spelare, klubbar, ligor, förbund och frivilligt arbetande, vilka spelar en grundläggande roll för att stödja idrottens hela struktur.

| 66. | Europaparlamentet vill att hindren för frivilligarbete inom idrotten runtom i EU ska minskas. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet vill att hindren för frivilligarbete inom idrotten runtom i EU ska minskas.

| 67. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som lokala myndigheter spelar i att främja breddidrott och uppmanar dessa myndigheter att aktivt delta i de europeiska debattforum och dialoger som riktar sig till idrotten. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som lokala myndigheter spelar i att främja breddidrott och uppmanar dessa myndigheter att aktivt delta i de europeiska debattforum och dialoger som riktar sig till idrotten.

| 68. | Europaparlamentet erinrar om att god ledning inom idrott är ett villkor för idrottsorganisationers autonomi och självreglering, tillsammans med efterlevnad av principer om transparens, redovisningsskyldighet och demokrati, och understryker behovet av nolltolerans mot korruption inom idrotten samt god representation för alla intressenter i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet erinrar om att god ledning inom idrott är ett villkor för idrottsorganisationers autonomi och självreglering, tillsammans med efterlevnad av principer om transparens, redovisningsskyldighet och demokrati, och understryker behovet av nolltolerans mot korruption inom idrotten samt god representation för alla intressenter i beslutsfattandet.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och idrottens styrande organ att aktivt stimulera den sociala och demokratiska roll som spelas av sådana idrottsentusiaster som stöder principerna om rent spel, genom att verka för att de ska få vara med i ägande- och styrelsestrukturerna för sina idrottsklubbar och som viktiga intressenter i de styrande organen inom idrotten. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och idrottens styrande organ att aktivt stimulera den sociala och demokratiska roll som spelas av sådana idrottsentusiaster som stöder principerna om rent spel, genom att verka för att de ska få vara med i ägande- och styrelsestrukturerna för sina idrottsklubbar och som viktiga intressenter i de styrande organen inom idrotten.

| 70. | Europaparlamentet anser att idrottsklubbarna måste släppa spelare när de har tagits ut till landslaget och erkänna deras bidrag till att större landslagsturneringar blir framgångsrika, vilket kan inbegripa försäkringsmekanismer. Parlamentet påpekar att det inte fungerar med ett enda tillvägagångssätt för alla idrottsgrenar i Europa. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att idrottsklubbarna måste släppa spelare när de har tagits ut till landslaget och erkänna deras bidrag till att större landslagsturneringar blir framgångsrika, vilket kan inbegripa försäkringsmekanismer. Parlamentet påpekar att det inte fungerar med ett enda tillvägagångssätt för alla idrottsgrenar i Europa.

| 71. | Europaparlamentet betonar att träning av spelare på lokal nivå och investeringar i idrottsutbildning behövs för en hållbar utveckling av den europeiska idrotten och spridning av dess positiva effekter till enskilda personer och till samhället. Parlamentet anser det därför nödvändigt att se till att elitidrotten inte inkräktar på unga idrottares utveckling, amatöridrotten och den grundläggande roll som utövas av idrottsorganisationer på gräsrotsnivå. Parlamentet betonar att examensbevis och yrkeskvalifikationer inom idrotten måste ses som likvärdiga och erkännas. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet betonar att träning av spelare på lokal nivå och investeringar i idrottsutbildning behövs för en hållbar utveckling av den europeiska idrotten och spridning av dess positiva effekter till enskilda personer och till samhället. Parlamentet anser det därför nödvändigt att se till att elitidrotten inte inkräktar på unga idrottares utveckling, amatöridrotten och den grundläggande roll som utövas av idrottsorganisationer på gräsrotsnivå. Parlamentet betonar att examensbevis och yrkeskvalifikationer inom idrotten måste ses som likvärdiga och erkännas.

| 72. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt stöd för regeln om egna produkter och anser att den skulle kunna vara en modell även för andra proffsligor i Europa. Parlamentet stöder fortsatta insatser inom idrottens styrande organ för att inom ramen för EU-lagstiftningen uppmuntra träning för unga spelare på lokal nivå, för att på det sättet stärka tävlingsbalansen i samband med tävlingar och en sund utveckling av den europeiska modellen för idrott. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt stöd för regeln om egna produkter och anser att den skulle kunna vara en modell även för andra proffsligor i Europa. Parlamentet stöder fortsatta insatser inom idrottens styrande organ för att inom ramen för EU-lagstiftningen uppmuntra träning för unga spelare på lokal nivå, för att på det sättet stärka tävlingsbalansen i samband med tävlingar och en sund utveckling av den europeiska modellen för idrott.

| 73. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av nya förmågor är en av de viktigaste uppgifterna för en idrottsklubb och att ett alltför stort beroende av spelarövergångar kan undergräva idrottens värden. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av nya förmågor är en av de viktigaste uppgifterna för en idrottsklubb och att ett alltför stort beroende av spelarövergångar kan undergräva idrottens värden.

| 74. | Europaparlamentet understryker vikten av utbildningsbidrag i den mån de utgör en effektiv skyddsmekanism för utbildningscentra och en rimlig avkastning på investeringen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet understryker vikten av utbildningsbidrag i den mån de utgör en effektiv skyddsmekanism för utbildningscentra och en rimlig avkastning på investeringen.

| 75. | Europaparlamentet anser att idrottsagentyrket bör vara en reglerad yrkesverksamhet för vilken det krävs en officiell yrkeskvalifikation, och att idrottsagenterna ska ha sin skattehemvist på unionens territorium, vilket skulle förbättra insynen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med idrottsförbund, spelar- och agentföreningar utarbeta och verkställa ett europeiskt system för licensiering och registrering, tillsammans med en uppförandekod och en sanktionsmekanism. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att idrottsagentyrket bör vara en reglerad yrkesverksamhet för vilken det krävs en officiell yrkeskvalifikation, och att idrottsagenterna ska ha sin skattehemvist på unionens territorium, vilket skulle förbättra insynen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med idrottsförbund, spelar- och agentföreningar utarbeta och verkställa ett europeiskt system för licensiering och registrering, tillsammans med en uppförandekod och en sanktionsmekanism.

| 76. | Europaparlamentet föreslår att det inom idrottsförbunden inrättas ett icke officiellt europeiskt register för idrottsagenter, där dessa upprättar en förteckning över de idrottare de representerar, i syfte att skydda idrottarna, särskilt idrottare under 18 år, och för att minska riskerna för intressekonflikter. Parlamentet anser att agentarvoden vid övergångar bör betalas ut som delbelopp under giltighetstiden för det kontrakt som idrottaren ingått som ett resultat av övergången, så att det totala beloppet endast betalas ut om detta kontrakt uppfylls. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet föreslår att det inom idrottsförbunden inrättas ett icke officiellt europeiskt register för idrottsagenter, där dessa upprättar en förteckning över de idrottare de representerar, i syfte att skydda idrottarna, särskilt idrottare under 18 år, och för att minska riskerna för intressekonflikter. Parlamentet anser att agentarvoden vid övergångar bör betalas ut som delbelopp under giltighetstiden för det kontrakt som idrottaren ingått som ett resultat av övergången, så att det totala beloppet endast betalas ut om detta kontrakt uppfylls.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att komplettera de nuvarande bestämmelserna för spelaragenter och mellanhänder med avskräckande sanktioner och att strikt tillämpa dessa sanktioner. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att komplettera de nuvarande bestämmelserna för spelaragenter och mellanhänder med avskräckande sanktioner och att strikt tillämpa dessa sanktioner.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar idrottens styrande organ att förbättra insynen i spelaragenternas verksamhet och att samarbeta med medlemsstaternas myndigheter för att få bort korruptionen. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar idrottens styrande organ att förbättra insynen i spelaragenternas verksamhet och att samarbeta med medlemsstaternas myndigheter för att få bort korruptionen.

| 79. | Europaparlamentet välkomnar den av kommissionen beställda undersökningen om de ekonomiska och juridiska konsekvenserna av spelarövergångar. Parlamentet anser vidare att idrottsförbundens initiativ för att förbättra insynen i internationella övergångar förtjänar att stödjas. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet välkomnar den av kommissionen beställda undersökningen om de ekonomiska och juridiska konsekvenserna av spelarövergångar. Parlamentet anser vidare att idrottsförbundens initiativ för att förbättra insynen i internationella övergångar förtjänar att stödjas.

| 80. | Europaparlamentet uttrycker sin åsikt om att system som införts av idrottens styrande organ för att öka insynen i samband med internationella spelarövergångar är ett steg i rätt riktning eftersom de tjänar principen om god ledning och syftar till att garantera idrottstävlingarnas integritet. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uttrycker sin åsikt om att system som införts av idrottens styrande organ för att öka insynen i samband med internationella spelarövergångar är ett steg i rätt riktning eftersom de tjänar principen om god ledning och syftar till att garantera idrottstävlingarnas integritet.

| 81. | Europaparlamentet stöder uttryckligen licenssystem och finansiell fair play genom att uppmuntra klubbarna att konkurrera enligt deras faktiska finansiella kapacitet. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet stöder uttryckligen licenssystem och finansiell fair play genom att uppmuntra klubbarna att konkurrera enligt deras faktiska finansiella kapacitet.

| 82. | Europaparlamentet anser att dessa åtgärder bidrar till att klubbarna får en bättre förvaltning samt till att deras ekonomiska stabilitet och bärkraft på lång sikt återställs och dessutom bidrar till ekonomisk rättvisa vid tävlingar inom Europa, och uppmanar därför kommissionen att erkänna att sådana regler är förenliga med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet anser att dessa åtgärder bidrar till att klubbarna får en bättre förvaltning samt till att deras ekonomiska stabilitet och bärkraft på lång sikt återställs och dessutom bidrar till ekonomisk rättvisa vid tävlingar inom Europa, och uppmanar därför kommissionen att erkänna att sådana regler är förenliga med unionslagstiftningen.

| 83. | Europaparlamentet välkomnar idrottsförbundens insatser för att förbjuda att klubbar som deltar i samma tävling har samma ägare. Parlamentet anser att det bör vara förbjudet för en anordnare av vadslagning att ha kontrollen över en aktör som organiserar eller deltar i en tävling, på samma sätt som det bör vara förbjudet för en aktör som organiserar eller deltar i en tävling att ha kontrollen över en anordnare av vadslagning på ett evenemang som aktören organiserar eller deltar i. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet välkomnar idrottsförbundens insatser för att förbjuda att klubbar som deltar i samma tävling har samma ägare. Parlamentet anser att det bör vara förbjudet för en anordnare av vadslagning att ha kontrollen över en aktör som organiserar eller deltar i en tävling, på samma sätt som det bör vara förbjudet för en aktör som organiserar eller deltar i en tävling att ha kontrollen över en anordnare av vadslagning på ett evenemang som aktören organiserar eller deltar i.

| 84. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att hindra och straffa olaglig verksamhet som påverkar idrottens integritet, och kriminalisera sådan verksamhet, särskilt vadslagningsrelaterad verksamhet i form av medveten och bedräglig manipulering av utgången av en idrottstävling eller ett tävlingsmoment i syfte att tillskansa sig fördelar som inte enbart är en följd av den normala idrottsverksamheten eller den ovisshet som är förknippad med denna. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att hindra och straffa olaglig verksamhet som påverkar idrottens integritet, och kriminalisera sådan verksamhet, särskilt vadslagningsrelaterad verksamhet i form av medveten och bedräglig manipulering av utgången av en idrottstävling eller ett tävlingsmoment i syfte att tillskansa sig fördelar som inte enbart är en följd av den normala idrottsverksamheten eller den ovisshet som är förknippad med denna.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar med kraft idrottsförbunden till ett nära samarbete med medlemsstaterna för att skydda idrottens integritet. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar med kraft idrottsförbunden till ett nära samarbete med medlemsstaterna för att skydda idrottens integritet.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, såsom det tillkännagetts i EU:s strategi mot korruption, åtgärda bristen på insyn i spelarövergångarna och de uppgjorda matcherna, genom att fastställa minimiregler för vad som ska definieras som straffbart inom detta område. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, såsom det tillkännagetts i EU:s strategi mot korruption, åtgärda bristen på insyn i spelarövergångarna och de uppgjorda matcherna, genom att fastställa minimiregler för vad som ska definieras som straffbart inom detta område.

| 87. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över allvarliga fall av olaglig verksamhet inom idrotten, exempelvis penningtvätt, och uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sitt inbördes samarbete för att få bukt med sådan verksamhet och skapa större insyn i penningtransaktioner som görs i samband med spelarövergångar och spelaragenters verksamhet. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över allvarliga fall av olaglig verksamhet inom idrotten, exempelvis penningtvätt, och uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sitt inbördes samarbete för att få bukt med sådan verksamhet och skapa större insyn i penningtransaktioner som görs i samband med spelarövergångar och spelaragenters verksamhet.

| 88. | Europaparlamentet framhåller att det krävs instrument som uppmuntrar samarbete mellan offentliga myndigheter, idrottsmyndigheter och hasardspeloperatörer i hanteringen av bedrägeriaffärer inom idrotten, och att samarbete med Europol och Eurojust skulle kunna övervägas. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet framhåller att det krävs instrument som uppmuntrar samarbete mellan offentliga myndigheter, idrottsmyndigheter och hasardspeloperatörer i hanteringen av bedrägeriaffärer inom idrotten, och att samarbete med Europol och Eurojust skulle kunna övervägas.

| 89. | Europaparlamentet erkänner legitimiteten för idrottsdomstolar att lösa tvister inom idrottsområdet, så länge som de respekterar medborgarnas grundläggande rätt till en rättvis rättegång. Parlamentet uppmanar skiljedomstolen för idrott (CAS) att ta hänsyn till bestämmelser i EU-regelverket när idrottstvister som uppstått inom EU ska lösas. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet erkänner legitimiteten för idrottsdomstolar att lösa tvister inom idrottsområdet, så länge som de respekterar medborgarnas grundläggande rätt till en rättvis rättegång. Parlamentet uppmanar skiljedomstolen för idrott (CAS) att ta hänsyn till bestämmelser i EU-regelverket när idrottstvister som uppstått inom EU ska lösas.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom att till fullo beakta artikel 165 i EUF-fördraget senast 2012 lägga fram ett förslag i syfte att skapa bättre förståelse för idrottens särskilda behov och vidta konkreta åtgärder för att tillmötesgå dessa. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom att till fullo beakta artikel 165 i EUF-fördraget senast 2012 lägga fram ett förslag i syfte att skapa bättre förståelse för idrottens särskilda behov och vidta konkreta åtgärder för att tillmötesgå dessa.

Samarbetet med tredjeländer och internationella organisationer

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta med tredjeländer om frågor som internationell överföring av spelare, utnyttjande av minderåriga spelare, uppgjorda matcher, piratkopieringsverksamhet och olaglig vadslagning. På samma sätt framhåller parlamentet betydelsen av att stärka det internationella samarbetet för att utveckla idrotten i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta med tredjeländer om frågor som internationell överföring av spelare, utnyttjande av minderåriga spelare, uppgjorda matcher, piratkopieringsverksamhet och olaglig vadslagning. På samma sätt framhåller parlamentet betydelsen av att stärka det internationella samarbetet för att utveckla idrotten i utvecklingsländer.

| 92. | Europaparlamentet ser fram emot resultaten av system som införts för övervakning av insyn och ekonomiskt rent spel samt för bekämpning av korruption och människohandel. Det är dock nödvändigt att detta system är förenligt med EU:s lagstiftning och dataskyddsregler. Parlamentet uppmanar idrottens styrande organ att samköra uppgifter från TMS (Transfer Matching System) med andra korruptionsbekämpningssystem för att effektivisera övervakningen och bekämpa uppgjorda matcher. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet ser fram emot resultaten av system som införts för övervakning av insyn och ekonomiskt rent spel samt för bekämpning av korruption och människohandel. Det är dock nödvändigt att detta system är förenligt med EU:s lagstiftning och dataskyddsregler. Parlamentet uppmanar idrottens styrande organ att samköra uppgifter från TMS (Transfer Matching System) med andra korruptionsbekämpningssystem för att effektivisera övervakningen och bekämpa uppgjorda matcher.

| 93. | Europaparlamentet framhåller behovet av insatser mot aktörer som bedriver otillåten spelverksamhet inom och utanför EU, eftersom dessa kan kringgå övervakningssystemen mot oegentligheter inom idrotten. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet framhåller behovet av insatser mot aktörer som bedriver otillåten spelverksamhet inom och utanför EU, eftersom dessa kan kringgå övervakningssystemen mot oegentligheter inom idrotten.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom allt samarbete med tredjeländer verka för att de olympiska reglerna ska följas överallt i världen. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom allt samarbete med tredjeländer verka för att de olympiska reglerna ska följas överallt i världen.

| 95. | Europaparlamentet ber klubbarna att övervaka att migrationslagstiftningen efterlevs vad gäller värvning av unga från tredjeländer och att säkerställa att samtliga villkor i deras kontrakt uppfyller gällande lagstiftning. Parlamentet kräver att dessa, om de så önskar, ska kunna återvända under betryggande förhållanden till sina ursprungsländer, exempelvis om deras karriärer inte kommer igång. Här framhåller parlamentet hur oerhört viktigt det är att lagstiftningen verkligen genomförs. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet ber klubbarna att övervaka att migrationslagstiftningen efterlevs vad gäller värvning av unga från tredjeländer och att säkerställa att samtliga villkor i deras kontrakt uppfyller gällande lagstiftning. Parlamentet kräver att dessa, om de så önskar, ska kunna återvända under betryggande förhållanden till sina ursprungsländer, exempelvis om deras karriärer inte kommer igång. Här framhåller parlamentet hur oerhört viktigt det är att lagstiftningen verkligen genomförs.

| 96. | Europaparlamentet framhåller att skyddet av minderåriga i samband med internationella övergångar måste stärkas. Parlamentet anser att internationella övergångar kan vara farliga för unga idrottare som mycket tidigt lämnat sin familj och sitt land och som därför är särskilt utsatta och av den anledningen bör få extra uppmärksamhet av idrottsorganisationerna. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet framhåller att skyddet av minderåriga i samband med internationella övergångar måste stärkas. Parlamentet anser att internationella övergångar kan vara farliga för unga idrottare som mycket tidigt lämnat sin familj och sitt land och som därför är särskilt utsatta och av den anledningen bör få extra uppmärksamhet av idrottsorganisationerna.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att, oberoende av bestämmelser eller skyldigheter som åläggs kvinnor på grund av kulturella, traditionella, historiska eller religiösa samhällsfaktorer, främja både kvinnors och mäns fullständiga frihet att utöva alla former av idrott. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att, oberoende av bestämmelser eller skyldigheter som åläggs kvinnor på grund av kulturella, traditionella, historiska eller religiösa samhällsfaktorer, främja både kvinnors och mäns fullständiga frihet att utöva alla former av idrott.

En europeisk identitet genom idrott

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bygga ut de nuvarande programmen som främjar idrotten som ett redskap för dess utvecklingspolitik samt lansera nya initiativ på detta område. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bygga ut de nuvarande programmen som främjar idrotten som ett redskap för dess utvecklingspolitik samt lansera nya initiativ på detta område.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen






  — | att årligen organisera en ”Europeisk idrottsdag” till förmån för såväl amatöridrottens och den professionella idrottens sociala och kulturella roll som för nyttan med idrott ur folkhälsosynvinkel, |
| --- | --- | --- |

99.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen

—

att årligen organisera en ”Europeisk idrottsdag” till förmån för såväl amatöridrottens och den professionella idrottens sociala och kulturella roll som för nyttan med idrott ur folkhälsosynvinkel,

| — | att stödja en årlig utnämning av en ”europeisk idrottshuvudstad” under ledning av ACES (Association des capitales européennes du sport – Organisationen av europeiska idrottshuvudstäder), med finansiellt stöd och nödvändiga kontroller, |
| --- | --- |

—

att stödja en årlig utnämning av en ”europeisk idrottshuvudstad” under ledning av ACES (Association des capitales européennes du sport – Organisationen av europeiska idrottshuvudstäder), med finansiellt stöd och nödvändiga kontroller,

| — | att stödja lokala, traditionella, ursprungliga idrotter, vilka ingår i EU:s rika kulturella och historiska mångfald och symboliserar dess valspråk ”Förenade i mångfalden”, genom att öka medvetenheten om dessa idrotter, bland annat genom en europeisk idrottskarta och europeiska festivaler, |
| --- | --- |

—

att stödja lokala, traditionella, ursprungliga idrotter, vilka ingår i EU:s rika kulturella och historiska mångfald och symboliserar dess valspråk ”Förenade i mångfalden”, genom att öka medvetenheten om dessa idrotter, bland annat genom en europeisk idrottskarta och europeiska festivaler,

| — | att upprätta ett utbytesprogram och relevanta åtgärder för unga amatöridrottare och tränare så att de kan lära sig nya träningsmetoder, ta fram bästa metoder och med idrottens hjälp utveckla europeiska värden såsom rent spel, respekt och social integration samt främja interkulturell dialog, |
| --- | --- |

—

att upprätta ett utbytesprogram och relevanta åtgärder för unga amatöridrottare och tränare så att de kan lära sig nya träningsmetoder, ta fram bästa metoder och med idrottens hjälp utveckla europeiska värden såsom rent spel, respekt och social integration samt främja interkulturell dialog,

| — | att bidra till att inrätta ett utbytesprogram för idrottstränare, |
| --- | --- |

—

att bidra till att inrätta ett utbytesprogram för idrottstränare,

| — | att samarbeta med medlemsstaterna och idrottsorganisationerna för att slå vakt om den grundläggande integriteten för idrott på gräsrotsnivå, |
| --- | --- |

—

att samarbeta med medlemsstaterna och idrottsorganisationerna för att slå vakt om den grundläggande integriteten för idrott på gräsrotsnivå,

| — | att stödja medlemsstaternas arbete med uppgiftsinsamling och forskning för att utbyta exempel på bästa praxis. |
| --- | --- |

—

att stödja medlemsstaternas arbete med uppgiftsinsamling och forskning för att utbyta exempel på bästa praxis.

| 100. | Europaparlamentet föreslår att den europeiska flaggan ska vaja under större internationella idrottsevenemang som organiseras på unionens territorium, och att de europeiska idrottsförbunden ska överväga idén om att låta flaggan, tillsammans med nationella flaggor, finnas med på sportkläder som bärs av medlemsstaternas idrottare. Parlamentet understryker att detta bör vara helt frivilligt och att medlemsstaterna och idrottsorganisationerna själva bör få besluta om de vill använda sig av detta alternativ. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet föreslår att den europeiska flaggan ska vaja under större internationella idrottsevenemang som organiseras på unionens territorium, och att de europeiska idrottsförbunden ska överväga idén om att låta flaggan, tillsammans med nationella flaggor, finnas med på sportkläder som bärs av medlemsstaternas idrottare. Parlamentet understryker att detta bör vara helt frivilligt och att medlemsstaterna och idrottsorganisationerna själva bör få besluta om de vill använda sig av detta alternativ.

*

* *

| 101. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, och även till medlemsstaternas regeringar och parlament, samt europeiska, internationella och nationella idrottsförbund. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, och även till medlemsstaternas regeringar och parlament, samt europeiska, internationella och nationella idrottsförbund.

---

(1)  EUT C 68 E, 18.3.2004, s. 605.

(2)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1067.

(3)  EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 590.

(4)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 143.

(5)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s 292.

(6)  EUT C 27 E, 31.1.2008, s. 232.

(7)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 131.

(8)  EUT C 271 E, 12.11.2009, s. 51.

(9)  EUT C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(10)  EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 30.

(11)  P7_TA(2011)0316.

(12)  Antagna texter, P7_TA(2010)0498.

(13)  EUT C 326, 3.12.2010, s. 5.

(14)  EUT C 162, 1.6.2011, s. 1.

(15)  Almaty, Kazakstan, 5–6 november 2006.

(16)  CdR 66/2011 slutlig.

(17)  CESE 1594/2011 – SOC/413.

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/60 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/60

---

Torsdagen den 2 februari 2012Tillämpningen av direktivet om avfallshantering

P7_TA(2012)0026

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om de frågor som tagits upp av personer som ingett framställningar om tillämpningen av direktivet om avfallshantering, och andra liknande direktiv, i EU:s medlemsstater (2011/2038(INI))

2013/C 239 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den rätt att inge framställningar som fastställs i artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rätt att inge framställningar som fastställs i artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de framställningar som mottagits och återges i bilagan till betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0335/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de framställningar som mottagits och återges i bilagan till betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0335/2011),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (2),

| — | med beaktande av rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG av den 4 december 2000 om förbränning av avfall (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG av den 4 december 2000 om förbränning av avfall (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG av den 26 maj 2003 om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv 85/337/EEG och 96/61/EG (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG av den 26 maj 2003 om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv 85/337/EEG och 96/61/EG (7),

| — | med beaktande av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen av den 25 juni 1998), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen av den 25 juni 1998),

| — | med beaktande av expertundersökningen ”Avfallshantering i Europa: de största problemen och bästa metoderna” från juli 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av expertundersökningen ”Avfallshantering i Europa: de största problemen och bästa metoderna” från juli 2011,

| — | med beaktande av artikel 202.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 202.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0335/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0335/2011), och av följande skäl:

| A. | Under perioden 2004–2010 förklarade utskottet för framställningar 114 av de mottagna framställningarna om påstådda brott mot denna rättsliga ram för tillåtliga. Framställningarna kom från följande medlemsstater: Italien, Grekland, Frankrike, Spanien, Irland (fler än 10 framställningar var), Bulgarien, Storbritannien, Polen, Rumänien, Tyskland (3–10 framställningar var), Österrike, Ungern, Litauen, Malta, Portugal och Slovakien (1 framställning var). |
| --- | --- |

A.

Under perioden 2004–2010 förklarade utskottet för framställningar 114 av de mottagna framställningarna om påstådda brott mot denna rättsliga ram för tillåtliga. Framställningarna kom från följande medlemsstater: Italien, Grekland, Frankrike, Spanien, Irland (fler än 10 framställningar var), Bulgarien, Storbritannien, Polen, Rumänien, Tyskland (3–10 framställningar var), Österrike, Ungern, Litauen, Malta, Portugal och Slovakien (1 framställning var).

| B. | Utskottet för framställningar har utarbetat fem betänkanden om undersökningsuppdrag i samband med framställningar om avfall. Dessa undersökningsuppdrag gick till Irland (8), Fos-sur-Mer (Frankrike) (9), avfallsdeponin i Path Head (Storbritannien) (10), Kampanien (Italien) (11) och Huelva (Spanien) (12). |
| --- | --- |

B.

Utskottet för framställningar har utarbetat fem betänkanden om undersökningsuppdrag i samband med framställningar om avfall. Dessa undersökningsuppdrag gick till Irland (8), Fos-sur-Mer (Frankrike) (9), avfallsdeponin i Path Head (Storbritannien) (10), Kampanien (Italien) (11) och Huelva (Spanien) (12).

| C. | Miljöfrågor är genomgående det vanligaste ämnet i de framställningar som mottas, och framställningar om avfall är en betydande undergrupp. Avfallsfrågor har en väldigt direkt inverkan på medborgare i hela EU, framför allt när det gäller tillståndsförfarandet för nya avfallshanteringsanläggningar och driften av befintliga sådana. Det finns också stor oro för den övergripande avfallshanteringen. |
| --- | --- |

C.

Miljöfrågor är genomgående det vanligaste ämnet i de framställningar som mottas, och framställningar om avfall är en betydande undergrupp. Avfallsfrågor har en väldigt direkt inverkan på medborgare i hela EU, framför allt när det gäller tillståndsförfarandet för nya avfallshanteringsanläggningar och driften av befintliga sådana. Det finns också stor oro för den övergripande avfallshanteringen.

| D. | En stor majoritet av framställningarna om avfall rör avfallshanteringsanläggningar, och omkring 40 procent rör tillståndsförfarandet för nya anläggningar som planeras, medan 40 procent rör driften av befintliga anläggningar, varav 75 procent rör deponier och 25 procent förbränningsanläggningar. Resterande framställningar rör problem med den övergripande avfallshanteringen. |
| --- | --- |

D.

En stor majoritet av framställningarna om avfall rör avfallshanteringsanläggningar, och omkring 40 procent rör tillståndsförfarandet för nya anläggningar som planeras, medan 40 procent rör driften av befintliga anläggningar, varav 75 procent rör deponier och 25 procent förbränningsanläggningar. Resterande framställningar rör problem med den övergripande avfallshanteringen.

| E. | De senaste siffrorna från Eurostat (2009) visar att EU-medborgarna i genomsnitt producerar 513 kg avfall per år. Många av de nya medlemsstaterna ligger en bra bit under genomsnittet, och de mest industrialiserade länderna producerar allra mest. |
| --- | --- |

E.

De senaste siffrorna från Eurostat (2009) visar att EU-medborgarna i genomsnitt producerar 513 kg avfall per år. Många av de nya medlemsstaterna ligger en bra bit under genomsnittet, och de mest industrialiserade länderna producerar allra mest.

| F. | I de länder som producerar mest avfall förekommer återvinning och kompostering av avfall samt avfallsbränning i energiutvinningssyfte också mest, samtidigt som de helt eller nästan helt har gjort sig av med deponier. De medlemsstater som i genomsnitt producerar minst avfall hör däremot till dem som använder deponier mest. I dessa medlemsstater förekommer både återvinning och avfallsbränning i mycket lägre grad. |
| --- | --- |

F.

I de länder som producerar mest avfall förekommer återvinning och kompostering av avfall samt avfallsbränning i energiutvinningssyfte också mest, samtidigt som de helt eller nästan helt har gjort sig av med deponier. De medlemsstater som i genomsnitt producerar minst avfall hör däremot till dem som använder deponier mest. I dessa medlemsstater förekommer både återvinning och avfallsbränning i mycket lägre grad.

| G. | Vissa förbränningsanläggningar saknar lämplig infrastruktur för sortering och behandling av avfall. Det tycks inte finnas några klara gränser för vilka avfallstyper som förbränns och det finns alltjämt farhågor för vad som sker med den giftiga askan från förbränningen. |
| --- | --- |

G.

Vissa förbränningsanläggningar saknar lämplig infrastruktur för sortering och behandling av avfall. Det tycks inte finnas några klara gränser för vilka avfallstyper som förbränns och det finns alltjämt farhågor för vad som sker med den giftiga askan från förbränningen.

| H. | I direktiv 2008/98/EG om avfall (ramdirektivet om avfall) fastställs regler som utformats för att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga eller minska de negativa effekterna av genereringen och hanteringen av avfall, minska resursanvändningens allmänna påverkan och få till stånd en effektivisering av denna användning, främja EU-medborgarnas hälsa och välmående och samtidigt skapa en miljömässigt hållbar avfallshanteringsmetod. |
| --- | --- |

H.

I direktiv 2008/98/EG om avfall (ramdirektivet om avfall) fastställs regler som utformats för att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga eller minska de negativa effekterna av genereringen och hanteringen av avfall, minska resursanvändningens allmänna påverkan och få till stånd en effektivisering av denna användning, främja EU-medborgarnas hälsa och välmående och samtidigt skapa en miljömässigt hållbar avfallshanteringsmetod.

| I. | I direktiv 2008/99/EG om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser fastställs ett minimiantal allvarliga miljörelaterade brott. Direktivet innehåller också krav på att medlemsstaterna ska införa mer avskräckande straffrättsliga påföljder för denna typ av straffbara gärningar när de begås uppsåtligen eller av grov vårdslöshet. |
| --- | --- |

I.

I direktiv 2008/99/EG om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser fastställs ett minimiantal allvarliga miljörelaterade brott. Direktivet innehåller också krav på att medlemsstaterna ska införa mer avskräckande straffrättsliga påföljder för denna typ av straffbara gärningar när de begås uppsåtligen eller av grov vårdslöshet.

| J. | För att en strategi för avfallshantering ska vara förenlig med ramdirektivet om avfall måste den garantera att allt avfall samlas in och forslas till ett nätverk av lämpliga anläggningar för avfallsbehandling för utvinning och i slutändan bortskaffande. Detta måste även omfatta åtgärder för att minska produktionen av avfall vid källan. |
| --- | --- |

J.

För att en strategi för avfallshantering ska vara förenlig med ramdirektivet om avfall måste den garantera att allt avfall samlas in och forslas till ett nätverk av lämpliga anläggningar för avfallsbehandling för utvinning och i slutändan bortskaffande. Detta måste även omfatta åtgärder för att minska produktionen av avfall vid källan.

| K. | I några regioner, till exempel Fos-sur-Mer (Frankrike – 2008), Path Head (Storbritannien – 2009), Huelva (Spanien – 2009) och Kampanien (Italien – 2011), har framstegen med att minska avfallet och återvinna hushållsavfallet varit ytterst begränsade. Hushållsavfall och annat avfall har fortsatt att deponeras på ett urskillningslöst sätt och har i vissa fall uppenbarligen blandats med olika typer av industriavfall. |
| --- | --- |

K.

I några regioner, till exempel Fos-sur-Mer (Frankrike – 2008), Path Head (Storbritannien – 2009), Huelva (Spanien – 2009) och Kampanien (Italien – 2011), har framstegen med att minska avfallet och återvinna hushållsavfallet varit ytterst begränsade. Hushållsavfall och annat avfall har fortsatt att deponeras på ett urskillningslöst sätt och har i vissa fall uppenbarligen blandats med olika typer av industriavfall.

| L. | Ramdirektivet om avfall skulle ha varit införlivat senast i december 2010. Trots det har endast sex medlemsstater införlivat direktivet, och kommissionen arbetar aktivt för att se till att resten av medlemsstaterna slutför införlivandet och omedelbart börjar genomföra direktivet. |
| --- | --- |

L.

Ramdirektivet om avfall skulle ha varit införlivat senast i december 2010. Trots det har endast sex medlemsstater införlivat direktivet, och kommissionen arbetar aktivt för att se till att resten av medlemsstaterna slutför införlivandet och omedelbart börjar genomföra direktivet.

| M. | Hushållsavfall bör hanteras i enlighet med avfallshierarkin, som bygger på förebyggande, minskning, återanvändning, materialåtervinning, energiåtervinning och bortskaffande, i enlighet med artikel 4 i ramdirektivet om avfall. |
| --- | --- |

M.

Hushållsavfall bör hanteras i enlighet med avfallshierarkin, som bygger på förebyggande, minskning, återanvändning, materialåtervinning, energiåtervinning och bortskaffande, i enlighet med artikel 4 i ramdirektivet om avfall.

| N. | Ett resurseffektivt Europa är ett av huvudmålen i Europa 2020-strategin, och genom ramdirektivet om avfall infördes målet att 50 procent av hushållsavfallet ska återvinnas senast 2020 i alla medlemsstater. Det är en viktig del av resurseffektivitetsmålet att utveckla EU till en grön kretsloppsekonomi som använder avfall som en resurs. |
| --- | --- |

N.

Ett resurseffektivt Europa är ett av huvudmålen i Europa 2020-strategin, och genom ramdirektivet om avfall infördes målet att 50 procent av hushållsavfallet ska återvinnas senast 2020 i alla medlemsstater. Det är en viktig del av resurseffektivitetsmålet att utveckla EU till en grön kretsloppsekonomi som använder avfall som en resurs.

| O. | Det finns flera orsaker till att det inte finns avfallshanteringsplaner som är förenliga med ramdirektivet om avfall. Bland dessa orsaker kan nämnas bristerna i genomförandet och kontrollen av efterlevnaden, bristen på lämpligt utbildad personal på lokal och regional nivå, de otillräckliga kontrollerna på EU-nivå, misslyckandet med att tillhandahålla tillräckliga resurser och avsaknaden av ett bötessystem. Följden blir att man går miste om möjligheterna till en god avfallshantering, som har till syfte att minska växthusgasutsläppen och andra miljökonsekvenser och minska EU:s beroende av importerade råvaror. |
| --- | --- |

O.

Det finns flera orsaker till att det inte finns avfallshanteringsplaner som är förenliga med ramdirektivet om avfall. Bland dessa orsaker kan nämnas bristerna i genomförandet och kontrollen av efterlevnaden, bristen på lämpligt utbildad personal på lokal och regional nivå, de otillräckliga kontrollerna på EU-nivå, misslyckandet med att tillhandahålla tillräckliga resurser och avsaknaden av ett bötessystem. Följden blir att man går miste om möjligheterna till en god avfallshantering, som har till syfte att minska växthusgasutsläppen och andra miljökonsekvenser och minska EU:s beroende av importerade råvaror.

| P. | En viktig faktor som ofta förbises är att återvinningsindustrin kan ge upp till en halv miljon arbetstillfällen, eftersom vissa typer av avfall är en lönsam resurs som kan bidra till att förbättra den miljömässiga hållbarheten och vara ett steg i riktning mot en grön ekonomi. |
| --- | --- |

P.

En viktig faktor som ofta förbises är att återvinningsindustrin kan ge upp till en halv miljon arbetstillfällen, eftersom vissa typer av avfall är en lönsam resurs som kan bidra till att förbättra den miljömässiga hållbarheten och vara ett steg i riktning mot en grön ekonomi.

| Q. | Hanteringen av bioavfall i EU ligger fortfarande i sin linda och de befintliga lagstiftningsinstrumenten måste utvecklas och tekniker göras mer effektiva. |
| --- | --- |

Q.

Hanteringen av bioavfall i EU ligger fortfarande i sin linda och de befintliga lagstiftningsinstrumenten måste utvecklas och tekniker göras mer effektiva.

| R. | Det är nödvändigt att fortsätta att prioritera uppfyllandet av EU:s mål för insamling, materialåtervinning och bortstyrning från deponering. |
| --- | --- |

R.

Det är nödvändigt att fortsätta att prioritera uppfyllandet av EU:s mål för insamling, materialåtervinning och bortstyrning från deponering.

| S. | Medlemsstaterna har – på nationell, regional och lokal nivå – huvudansvaret för genomförandet av EU-lagstiftningen, och EU hålls ansvarigt av medborgarna för att garantera genomförandet av avfallspolitiken, men har inte tillräckliga resurser för att kontrollera att lagstiftningen efterlevs. |
| --- | --- |

S.

Medlemsstaterna har – på nationell, regional och lokal nivå – huvudansvaret för genomförandet av EU-lagstiftningen, och EU hålls ansvarigt av medborgarna för att garantera genomförandet av avfallspolitiken, men har inte tillräckliga resurser för att kontrollera att lagstiftningen efterlevs.

| T. | Enligt Århuskonventionen har medborgarna rätt att bli informerade om situationen i sitt närområde och det är myndigheternas ansvar att tillhandahålla denna information och motivera medborgarna till att handla ansvarsfullt. Enligt direktiv 2003/35/EG är det medlemsstaternas uppgift att se till att allmänheten på ett tidigt stadium ges möjlighet till faktiskt deltagande i förberedande och ändringar eller översyn av de planer eller program som ska utarbetas enligt bestämmelserna. |
| --- | --- |

T.

Enligt Århuskonventionen har medborgarna rätt att bli informerade om situationen i sitt närområde och det är myndigheternas ansvar att tillhandahålla denna information och motivera medborgarna till att handla ansvarsfullt. Enligt direktiv 2003/35/EG är det medlemsstaternas uppgift att se till att allmänheten på ett tidigt stadium ges möjlighet till faktiskt deltagande i förberedande och ändringar eller översyn av de planer eller program som ska utarbetas enligt bestämmelserna.

| U. | Genom framställningsförfarandet uttrycker medborgarna uppfattningen att de offentliga myndigheterna inte har kontroll över situationen, att medborgarna inte alltid är beredda att göra de ansträngningar som krävs för att bidra till lösningar, att förtroendeförhållandet är skadat och att det sker en negativ utveckling mot öppen konflikt och därmed handlingsförlamning. |
| --- | --- |

U.

Genom framställningsförfarandet uttrycker medborgarna uppfattningen att de offentliga myndigheterna inte har kontroll över situationen, att medborgarna inte alltid är beredda att göra de ansträngningar som krävs för att bidra till lösningar, att förtroendeförhållandet är skadat och att det sker en negativ utveckling mot öppen konflikt och därmed handlingsförlamning.

| V. | I en studie (13) som kommissionen nyligen genomförde för att man ville undersöka om det är genomförbart att inrätta ett EU-organ för avfallshantering belystes det faktum att många medlemsstater inte har tillräcklig kapacitet för att utarbeta avfallshanteringsplaner eller för inspektioner, kontroller och andra åtgärder i syfte att se till att avfallslagstiftningen efterlevs. |
| --- | --- |

V.

I en studie (13) som kommissionen nyligen genomförde för att man ville undersöka om det är genomförbart att inrätta ett EU-organ för avfallshantering belystes det faktum att många medlemsstater inte har tillräcklig kapacitet för att utarbeta avfallshanteringsplaner eller för inspektioner, kontroller och andra åtgärder i syfte att se till att avfallslagstiftningen efterlevs.

| W. | Studien visar också på en mycket hög grad av överträdelser, olaglig dumpning av avfall och avfallstransport, många klagomål från medborgarna, överträdelseärenden som hänskjutits till EU-domstolen och brister i det skydd för folkhälsan och miljön som är ett övergripande mål i EU:s avfallslagstiftning. |
| --- | --- |

W.

Studien visar också på en mycket hög grad av överträdelser, olaglig dumpning av avfall och avfallstransport, många klagomål från medborgarna, överträdelseärenden som hänskjutits till EU-domstolen och brister i det skydd för folkhälsan och miljön som är ett övergripande mål i EU:s avfallslagstiftning.

| X. | Olagligt bortskaffande av avfall har även blivit en del av den organiserade brottslighetens verksamhet, vilket väcker frågor om de ansvariga myndigheternas roll och, när det gäller industriavfall, om otillbörligt samarbete mellan företag. |
| --- | --- |

X.

Olagligt bortskaffande av avfall har även blivit en del av den organiserade brottslighetens verksamhet, vilket väcker frågor om de ansvariga myndigheternas roll och, när det gäller industriavfall, om otillbörligt samarbete mellan företag.

| Y. | Befintliga förfaranden för övervakning och kontroll för att garantera att hushållsavfall inte förorenas av giftigt avfall är ibland bristfälliga eller obefintliga, vilket kan leda till att deponier och förbränningsanläggningar förorenas. Det måste betonas att bortskaffande av giftigt avfall genom förbränning i anläggningar som är avsedda för att bränna hushållsavfall är kategoriskt förbjudet. |
| --- | --- |

Y.

Befintliga förfaranden för övervakning och kontroll för att garantera att hushållsavfall inte förorenas av giftigt avfall är ibland bristfälliga eller obefintliga, vilket kan leda till att deponier och förbränningsanläggningar förorenas. Det måste betonas att bortskaffande av giftigt avfall genom förbränning i anläggningar som är avsedda för att bränna hushållsavfall är kategoriskt förbjudet.

| Z. | En djupgående analys av framställningarna bekräftar att lagstiftningen för ett fungerande och miljövänligt system för avfallshantering i stort sett är färdig och att problemen huvudsakligen rör tillämpning och genomförande. 95 procent av framställningarna handlar om att styrande organ på lokal och regional nivå underlåter att följa lagstiftningen. |
| --- | --- |

Z.

En djupgående analys av framställningarna bekräftar att lagstiftningen för ett fungerande och miljövänligt system för avfallshantering i stort sett är färdig och att problemen huvudsakligen rör tillämpning och genomförande. 95 procent av framställningarna handlar om att styrande organ på lokal och regional nivå underlåter att följa lagstiftningen.

| AA. | En av de faktorer som betraktas som avgörande för denna situation är bristen på information och medvetenhet, administrativ kapacitet och ekonomiska och andra resurser på lokal nivå. |
| --- | --- |

AA.

En av de faktorer som betraktas som avgörande för denna situation är bristen på information och medvetenhet, administrativ kapacitet och ekonomiska och andra resurser på lokal nivå.

| AB. | Kommissionen har ökat stödet – som omfattar 4,1 miljarder euro 2005–2006 – för att förbättra genomförandet och efterlevnaden av EU:s lagstiftning om avfallshantering på nationell nivå. Likväl utgjorde de överträdelseärenden som rörde avfall 20 procent av alla miljöbrott i slutet av 2009. |
| --- | --- |

AB.

Kommissionen har ökat stödet – som omfattar 4,1 miljarder euro 2005–2006 – för att förbättra genomförandet och efterlevnaden av EU:s lagstiftning om avfallshantering på nationell nivå. Likväl utgjorde de överträdelseärenden som rörde avfall 20 procent av alla miljöbrott i slutet av 2009.

| AC. | Kostnaderna för en dålig avfallshantering är höga och ett regionalt system som kan avsluta hela cykeln skapar en positiv multiplikatoreffekt som i sin tur leder till stora besparingar. |
| --- | --- |

AC.

Kostnaderna för en dålig avfallshantering är höga och ett regionalt system som kan avsluta hela cykeln skapar en positiv multiplikatoreffekt som i sin tur leder till stora besparingar.

| AD. | Trots att genomförandet av avfallslagstiftning i EU är ett offentligt ansvar hanterar privata och multinationella företag 60 procent av hushållsavfallet och 75 procent av avfallet från företag, med en årsomsättning på 75 miljarder euro (14). |
| --- | --- |

AD.

Trots att genomförandet av avfallslagstiftning i EU är ett offentligt ansvar hanterar privata och multinationella företag 60 procent av hushållsavfallet och 75 procent av avfallet från företag, med en årsomsättning på 75 miljarder euro (14).

| AE. | Inrättandet av nya deponier och förbränningsanläggningar faller inom ramen för punkt 9 i bilaga I till direktivet om miljökonsekvensbedömningen (MKB-direktivet) (15) och kräver en miljökonsekvensbedömning inom ramen för artikel 4.1, eller åtminstone ett ”urval för miljöprövning” i enlighet med artikel 4.2, om deponin faller inom ramen för punkt 11 b i bilaga II. |
| --- | --- |

AE.

Inrättandet av nya deponier och förbränningsanläggningar faller inom ramen för punkt 9 i bilaga I till direktivet om miljökonsekvensbedömningen (MKB-direktivet) (15) och kräver en miljökonsekvensbedömning inom ramen för artikel 4.1, eller åtminstone ett ”urval för miljöprövning” i enlighet med artikel 4.2, om deponin faller inom ramen för punkt 11 b i bilaga II.

| AF. | Tillstånd för deponier omfattas av bilaga II till MKB-direktivet om de ”kan antas leda till betydande miljöpåverkan” och är föremål för de gränsvärden som fastställs av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

AF.

Tillstånd för deponier omfattas av bilaga II till MKB-direktivet om de ”kan antas leda till betydande miljöpåverkan” och är föremål för de gränsvärden som fastställs av medlemsstaterna.

| AG. | I artikel 6.4 i MKB-direktivet fastställs följande: ”Den berörda allmänheten ska på ett tidigt stadium få reella möjligheter att delta i de beslutsprocesser på miljöområdet som avses i artikel 2.2 och ska för detta ändamål ha rätt att yttra sig när alla alternativ står öppna till den eller de ansvariga myndigheterna innan beslut fattas om ansökan om tillstånd.” |
| --- | --- |

AG.

I artikel 6.4 i MKB-direktivet fastställs följande: ”Den berörda allmänheten ska på ett tidigt stadium få reella möjligheter att delta i de beslutsprocesser på miljöområdet som avses i artikel 2.2 och ska för detta ändamål ha rätt att yttra sig när alla alternativ står öppna till den eller de ansvariga myndigheterna innan beslut fattas om ansökan om tillstånd.”

| AH. | I EU-direktiv och Århuskonventionen görs en särskild hänvisning till tillgång till information och offentlig delaktighet i beslutsfattande i miljöfrågor. |
| --- | --- |

AH.

I EU-direktiv och Århuskonventionen görs en särskild hänvisning till tillgång till information och offentlig delaktighet i beslutsfattande i miljöfrågor.

| AI. | I många framställningar uppges att tillståndsförfarandet för avfallshanteringsanläggningar inte är helt i linje med EU-lagstiftningen, i synnerhet vad gäller miljökonsekvensbedömning och offentligt samråd. |
| --- | --- |

AI.

I många framställningar uppges att tillståndsförfarandet för avfallshanteringsanläggningar inte är helt i linje med EU-lagstiftningen, i synnerhet vad gäller miljökonsekvensbedömning och offentligt samråd.

| AJ. | Om tillstånden är förenliga med de parametrar som föreskrivs i direktivet och om en miljökonsekvensbedömning har genomförts har kommissionen inte befogenhet att blanda sig i de nationella myndigheternas beslut. Vissa medlemsstater har emellertid inte genomfört en noggrann miljökonsekvensbedömning innan man beviljat tillstånd att öppna eller bygga ut deponier eller bygga förbränningsanläggningar. |
| --- | --- |

AJ.

Om tillstånden är förenliga med de parametrar som föreskrivs i direktivet och om en miljökonsekvensbedömning har genomförts har kommissionen inte befogenhet att blanda sig i de nationella myndigheternas beslut. Vissa medlemsstater har emellertid inte genomfört en noggrann miljökonsekvensbedömning innan man beviljat tillstånd att öppna eller bygga ut deponier eller bygga förbränningsanläggningar.

| AK. | Rättsliga förfaranden kan inte inledas förrän ett projekt har godkänts av medlemsstaterna. Det är svårt för medborgarna att förstå att EU inte kan ingripa effektivt förrän hela förfarandet har avslutats och projektet har godkänts av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

AK.

Rättsliga förfaranden kan inte inledas förrän ett projekt har godkänts av medlemsstaterna. Det är svårt för medborgarna att förstå att EU inte kan ingripa effektivt förrän hela förfarandet har avslutats och projektet har godkänts av medlemsstaterna.

| AL. | Under det offentliga samrådsförfarandet och miljökonsekvensbedömningen ställer medborgarna frågor om de planerade platserna för nya deponier. Dessa frågor handlar ofta om påstådda överträdelser av skyddade områden, vilket var fallet för deponin i Vesuvius nationalpark, men de kan också handla om farhågorna för de negativa konsekvenserna för hälsan och välbefinnandet. |
| --- | --- |

AL.

Under det offentliga samrådsförfarandet och miljökonsekvensbedömningen ställer medborgarna frågor om de planerade platserna för nya deponier. Dessa frågor handlar ofta om påstådda överträdelser av skyddade områden, vilket var fallet för deponin i Vesuvius nationalpark, men de kan också handla om farhågorna för de negativa konsekvenserna för hälsan och välbefinnandet.

| AM. | Den planerade placeringen av nya deponier ifrågasätts, eftersom framställarna anser att deponierna gör intrång på miljö- eller kulturskyddsområden, vilket framgår av de framställningar som rör planen på att öppna en ny deponi i Vesuvius nationalpark. Enligt parlamentet bör det anses vara oförenligt med EU:s miljölagstiftning att placera deponier i områden som tillhör Natura 2000-nätverket. |
| --- | --- |

AM.

Den planerade placeringen av nya deponier ifrågasätts, eftersom framställarna anser att deponierna gör intrång på miljö- eller kulturskyddsområden, vilket framgår av de framställningar som rör planen på att öppna en ny deponi i Vesuvius nationalpark. Enligt parlamentet bör det anses vara oförenligt med EU:s miljölagstiftning att placera deponier i områden som tillhör Natura 2000-nätverket.

| AN. | I direktivet om deponering av avfall fastställs parametrar för beviljande av driftstillstånd och för gemensamma övervakningsförfaranden under driftsfasen och efterbehandlingsfasen. De deponier som stängdes innan direktivet införlivades omfattas inte av bestämmelserna i direktivet. De kriterier som tas upp i direktivet handlar om placering av deponier, vattenkontroll och lakvattenhantering, skydd av mark och vatten, gaskontroll, olägenheter och risker, stabilitet samt avspärrning. |
| --- | --- |

AN.

I direktivet om deponering av avfall fastställs parametrar för beviljande av driftstillstånd och för gemensamma övervakningsförfaranden under driftsfasen och efterbehandlingsfasen. De deponier som stängdes innan direktivet införlivades omfattas inte av bestämmelserna i direktivet. De kriterier som tas upp i direktivet handlar om placering av deponier, vattenkontroll och lakvattenhantering, skydd av mark och vatten, gaskontroll, olägenheter och risker, stabilitet samt avspärrning.

| AO. | Utskottet för framställningar har mottagit ett flertal framställningar – varav en ledde till ett undersökningsuppdrag i Path Head (Storbritannien) – om deponier som är belägna på kort avstånd från de närmaste husen och där invånare utsätts för skadliga lukter, ökade luftföroreningar och skadedjursinvasion i närheten av sina hem. Eftersom tydligare kriterier för närheten av deponier till hem, skolor och sjukhus trots detta inte har fastställts i EU-lagstiftningen omfattas fastställandet av tydliga krav för att garantera skydd av människors hälsa och miljön av subsidiaritetsprincipen i fördragen. |
| --- | --- |

AO.

Utskottet för framställningar har mottagit ett flertal framställningar – varav en ledde till ett undersökningsuppdrag i Path Head (Storbritannien) – om deponier som är belägna på kort avstånd från de närmaste husen och där invånare utsätts för skadliga lukter, ökade luftföroreningar och skadedjursinvasion i närheten av sina hem. Eftersom tydligare kriterier för närheten av deponier till hem, skolor och sjukhus trots detta inte har fastställts i EU-lagstiftningen omfattas fastställandet av tydliga krav för att garantera skydd av människors hälsa och miljön av subsidiaritetsprincipen i fördragen.

| AP. | Framställningar om deponier handlar ofta om risk för förorening av grundvattnet, på grund av att äldre deponier inte har ett skyddande lager som förhindrar att vätska läcker ut i grundvattnet eller på grund av att lagren ser trasiga ut, vilket föranleder misstankar om läckor, eller på grund av att deponierna ligger på geologiskt instabil mark och alltför nära grundvatten- och dricksvattenresurser. |
| --- | --- |

AP.

Framställningar om deponier handlar ofta om risk för förorening av grundvattnet, på grund av att äldre deponier inte har ett skyddande lager som förhindrar att vätska läcker ut i grundvattnet eller på grund av att lagren ser trasiga ut, vilket föranleder misstankar om läckor, eller på grund av att deponierna ligger på geologiskt instabil mark och alltför nära grundvatten- och dricksvattenresurser.

| AQ. | Kommissionen rapporterar att det sedan 2001 har inletts 177 överträdelseförfaranden beträffande direktivet om deponering av avfall och att minst 619 illegala deponier över hela Europa har identifierats i en ny förteckning. |
| --- | --- |

AQ.

Kommissionen rapporterar att det sedan 2001 har inletts 177 överträdelseförfaranden beträffande direktivet om deponering av avfall och att minst 619 illegala deponier över hela Europa har identifierats i en ny förteckning.

| AR. | Framställningar och klagomål som kommissionen mottagit vittnar om att det finns ett stort antal illegala deponier som drivs utan tillstånd, även om man, till följd av bristande övervakning, inte känner till det exakta antalet. |
| --- | --- |

AR.

Framställningar och klagomål som kommissionen mottagit vittnar om att det finns ett stort antal illegala deponier som drivs utan tillstånd, även om man, till följd av bristande övervakning, inte känner till det exakta antalet.

| AS. | Det bör påpekas att deponier bör vara en sista utväg. Offentliga myndigheter i vissa medlemsstater som ligger efter i fråga om förebyggande av avfall, återvinning och återanvändning kan vara pressade att utvidga befintliga deponier – till och med sådana som inte uppfyller reglerna – eller öppna nya på kort sikt för att bortskaffa avfall. |
| --- | --- |

AS.

Det bör påpekas att deponier bör vara en sista utväg. Offentliga myndigheter i vissa medlemsstater som ligger efter i fråga om förebyggande av avfall, återvinning och återanvändning kan vara pressade att utvidga befintliga deponier – till och med sådana som inte uppfyller reglerna – eller öppna nya på kort sikt för att bortskaffa avfall.

| AT. | Användningen av förbränningsanläggningar, som står långt ned i avfallshierarkin, är väletablerad och accepterad av medborgarna i några länder som anses ha nått en hög efterlevnadsnivå av ramdirektivet om avfall och där energiåtervinning sker. Länder som hittills inte har börjat med avfallsförbränning kan välja att göra det för att hantera avfallsanhopningar. |
| --- | --- |

AT.

Användningen av förbränningsanläggningar, som står långt ned i avfallshierarkin, är väletablerad och accepterad av medborgarna i några länder som anses ha nått en hög efterlevnadsnivå av ramdirektivet om avfall och där energiåtervinning sker. Länder som hittills inte har börjat med avfallsförbränning kan välja att göra det för att hantera avfallsanhopningar.

| AU. | Detta får bara ske på villkor att strikt kontroll och respekt för tillämplig EU-lagstiftning iakttas, och med hänsyn till att det är lätt att förstå att sådana åtgärder sannolikt kommer att leda till kritik från personer som bor i närheten av de planerade anläggningarna och som oroar sig över följderna för hälsan. |
| --- | --- |

AU.

Detta får bara ske på villkor att strikt kontroll och respekt för tillämplig EU-lagstiftning iakttas, och med hänsyn till att det är lätt att förstå att sådana åtgärder sannolikt kommer att leda till kritik från personer som bor i närheten av de planerade anläggningarna och som oroar sig över följderna för hälsan.

| AV. | Det bör erkännas att ny teknik har medfört att utsläppen från förbränningsanläggningarna har minskat avsevärt. I vissa medlemsstater – framför allt de länder som har höga nivåer av avfallsförbränning – verkar lokalbefolkningen vara mer tolerant, kanske för att den känner till att förbränningsanläggningarna producerar värme och energi, och för att informationen om anläggningarnas drift och funktion är öppen och lättillgänglig. |
| --- | --- |

AV.

Det bör erkännas att ny teknik har medfört att utsläppen från förbränningsanläggningarna har minskat avsevärt. I vissa medlemsstater – framför allt de länder som har höga nivåer av avfallsförbränning – verkar lokalbefolkningen vara mer tolerant, kanske för att den känner till att förbränningsanläggningarna producerar värme och energi, och för att informationen om anläggningarnas drift och funktion är öppen och lättillgänglig.

| AW. | Tillstånd för förbränningsanläggningar möter ungefär samma motstånd som deponier, och av samma skäl. Man är framför allt orolig för luftföroreningar samt för negativa konsekvenser för folkhälsan och/eller miljöskyddsområden. |
| --- | --- |

AW.

Tillstånd för förbränningsanläggningar möter ungefär samma motstånd som deponier, och av samma skäl. Man är framför allt orolig för luftföroreningar samt för negativa konsekvenser för folkhälsan och/eller miljöskyddsområden.

| AX. | De offentliga myndigheterna väljer ofta att uppföra förbränningsanläggningar i områden som redan är hårt drabbade av luftföroreningar. Kumulativa hälsoeffekter för de boende i området bör inte ignoreras. Vanligtvis undersöker man inte alternativa metoder för att bortskaffa avfall eller för att producera energi genom rötning. |
| --- | --- |

AX.

De offentliga myndigheterna väljer ofta att uppföra förbränningsanläggningar i områden som redan är hårt drabbade av luftföroreningar. Kumulativa hälsoeffekter för de boende i området bör inte ignoreras. Vanligtvis undersöker man inte alternativa metoder för att bortskaffa avfall eller för att producera energi genom rötning.

| AY. | Att i första hand satsa på att förbränna avfall för att producera energi är dock en mer resursslösande avfallshanteringsmetod än förebyggande, återvinning och återanvändning. Därför bör dessa sistnämnda metoder prioriteras, i enlighet med avfallshierarkin i ramdirektivet om avfall. |
| --- | --- |

AY.

Att i första hand satsa på att förbränna avfall för att producera energi är dock en mer resursslösande avfallshanteringsmetod än förebyggande, återvinning och återanvändning. Därför bör dessa sistnämnda metoder prioriteras, i enlighet med avfallshierarkin i ramdirektivet om avfall.

| AZ. | Det krävs ett aktivt deltagande av det civila samhället, ökat deltagande av berörda parter och ökad medvetenhet bland allmänheten för att uppfylla de bindande målen för återvinning och förebyggande. Detta bör ske genom mediekampanjer för att höja allmänhetens medvetenhet. |
| --- | --- |

AZ.

Det krävs ett aktivt deltagande av det civila samhället, ökat deltagande av berörda parter och ökad medvetenhet bland allmänheten för att uppfylla de bindande målen för återvinning och förebyggande. Detta bör ske genom mediekampanjer för att höja allmänhetens medvetenhet.

| BA. | I alla rapporter om undersökningsuppdrag från utskottet för framställningar tar man upp den bristfälliga eller obefintliga kommunikationen mellan medborgare och myndigheter, vilken ibland kan leda till spända situationer och även demonstrationer från medborgarnas sida, något som pressen ofta rapporterar om. |
| --- | --- |

BA.

I alla rapporter om undersökningsuppdrag från utskottet för framställningar tar man upp den bristfälliga eller obefintliga kommunikationen mellan medborgare och myndigheter, vilken ibland kan leda till spända situationer och även demonstrationer från medborgarnas sida, något som pressen ofta rapporterar om.

| BB. | Världens befolkning växer och därför väntas den totala konsumtionen öka betydligt, vilket sätter större press på avfallshanteringen. Lösningarna på detta problem kommer bland annat att kräva en ökad medvetenhet och ett genomförande av principen om en avfallshierarki. |
| --- | --- |

BB.

Världens befolkning växer och därför väntas den totala konsumtionen öka betydligt, vilket sätter större press på avfallshanteringen. Lösningarna på detta problem kommer bland annat att kräva en ökad medvetenhet och ett genomförande av principen om en avfallshierarki.

| BC. | Utskottet för framställningar har inga förebyggande befogenheter och ingen domsrätt, men det kan försvara medborgares intressen, särskilt när problem uppstår vid tillämpningen av EU-lagstiftningen, genom att samarbeta med behöriga myndigheter för att finna lösningar på eller förklaringar till de frågor som har tagits upp i en framställning. |
| --- | --- |

BC.

Utskottet för framställningar har inga förebyggande befogenheter och ingen domsrätt, men det kan försvara medborgares intressen, särskilt när problem uppstår vid tillämpningen av EU-lagstiftningen, genom att samarbeta med behöriga myndigheter för att finna lösningar på eller förklaringar till de frågor som har tagits upp i en framställning.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan vidare dröjsmål införliva ramdirektivet om avfall och garantera fullständigt iakttagande av alla krav i det, i synnerhet vad gäller att utarbeta och genomföra heltäckande avfallshanteringsplaner, bland annat en omläggning i god tid av alla de mål som fastställts inom ramen för EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan vidare dröjsmål införliva ramdirektivet om avfall och garantera fullständigt iakttagande av alla krav i det, i synnerhet vad gäller att utarbeta och genomföra heltäckande avfallshanteringsplaner, bland annat en omläggning i god tid av alla de mål som fastställts inom ramen för EU-lagstiftningen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka medlemsstaternas införlivande av EU-direktivet om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser, så att det sker snabbt och effektivt. Kommissionen uppmanas att rikta uppmärksamheten på den roll som alla former av organiserad brottslighet har i samband med miljöbrott. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka medlemsstaternas införlivande av EU-direktivet om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser, så att det sker snabbt och effektivt. Kommissionen uppmanas att rikta uppmärksamheten på den roll som alla former av organiserad brottslighet har i samband med miljöbrott.

| 3. | Avfall och föroreningar utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan och miljöintegriteten. Europaparlamentet uppmanar därför enträget medlemsstaterna att påskynda införandet av en kvalificerad strategi för avfallshantering i enlighet med ramdirektivet om avfall. |
| --- | --- |

3.

Avfall och föroreningar utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan och miljöintegriteten. Europaparlamentet uppmanar därför enträget medlemsstaterna att påskynda införandet av en kvalificerad strategi för avfallshantering i enlighet med ramdirektivet om avfall.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att erkänna att det krävs stora investeringar för att upprätta korrekta strategier, infrastrukturer och anläggningar för avfallshantering i de flesta medlemsstaterna, och anser att de bör överväga att öronmärka en lämplig andel av Sammanhållningsfondens resurser för detta syfte, eller söka direkt stöd från Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att erkänna att det krävs stora investeringar för att upprätta korrekta strategier, infrastrukturer och anläggningar för avfallshantering i de flesta medlemsstaterna, och anser att de bör överväga att öronmärka en lämplig andel av Sammanhållningsfondens resurser för detta syfte, eller söka direkt stöd från Europeiska investeringsbanken.

| 5. | Europaparlamentet anser att inspektionskapaciteten och kapaciteten att kontrollera efterlevnaden av lagstiftningen på platsen måste förstärkas på medlemsstats- och EU-nivå för att garantera en bättre efterlevnad av avfallslagstiftningen. Därför uppmanas medlemsstaterna enträget att förstärka kapaciteten för inspektioner, övervakning och andra åtgärder på alla nivåer av avfallshanteringskedjan för en bättre efterlevnad av avfallslagstiftningen. Kommissionen uppmanas att fastställa särskilda förfaranden för att helt och fullt tillämpa subsidiaritetsprincipen vid grov vårdslöshet från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att inspektionskapaciteten och kapaciteten att kontrollera efterlevnaden av lagstiftningen på platsen måste förstärkas på medlemsstats- och EU-nivå för att garantera en bättre efterlevnad av avfallslagstiftningen. Därför uppmanas medlemsstaterna enträget att förstärka kapaciteten för inspektioner, övervakning och andra åtgärder på alla nivåer av avfallshanteringskedjan för en bättre efterlevnad av avfallslagstiftningen. Kommissionen uppmanas att fastställa särskilda förfaranden för att helt och fullt tillämpa subsidiaritetsprincipen vid grov vårdslöshet från medlemsstaternas sida.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de behöriga myndigheterna får en mer specifik vägledning och på så sätt får hjälp att genomföra lagstiftningen om avfallshantering korrekt, men konstaterar att de tillgängliga resurserna på EU-nivå är otillräckliga i nuläget. Parlamentet anser därför att kompletterande ekonomiska och administrativa åtgärder bör vidtas för att få till stånd en bättre vägledning och utbildning för tjänstemän som arbetar inom avfallssektorn. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de behöriga myndigheterna får en mer specifik vägledning och på så sätt får hjälp att genomföra lagstiftningen om avfallshantering korrekt, men konstaterar att de tillgängliga resurserna på EU-nivå är otillräckliga i nuläget. Parlamentet anser därför att kompletterande ekonomiska och administrativa åtgärder bör vidtas för att få till stånd en bättre vägledning och utbildning för tjänstemän som arbetar inom avfallssektorn.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera och fokusera på de mer systemiska svagheterna i medlemsstaternas genomförande av avfallsrelaterade direktiv, t.ex. bristfälliga nätverk av avfallshanteringsanläggningar, det överdrivna beroendet av deponering, den växande avfallsproduktionen per capita eller den låga nivån av återvinning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera och fokusera på de mer systemiska svagheterna i medlemsstaternas genomförande av avfallsrelaterade direktiv, t.ex. bristfälliga nätverk av avfallshanteringsanläggningar, det överdrivna beroendet av deponering, den växande avfallsproduktionen per capita eller den låga nivån av återvinning.

| 8. | Europaparlamentet anser inte att det är önskvärt att inrätta ett nytt EU-organ för avfallshantering. Parlamentet menar i stället att den nuvarande institutionsstrukturen på EU-nivå – som baseras på kommissionens generaldirektorat för miljö och Europeiska miljöbyrån som ett framstående kompetenscentrum – är mer kostnadseffektiv, även om dessa måste förstärkas ytterligare för en mer aktiv tillsyn och kontroll av efterlevnaden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser inte att det är önskvärt att inrätta ett nytt EU-organ för avfallshantering. Parlamentet menar i stället att den nuvarande institutionsstrukturen på EU-nivå – som baseras på kommissionens generaldirektorat för miljö och Europeiska miljöbyrån som ett framstående kompetenscentrum – är mer kostnadseffektiv, även om dessa måste förstärkas ytterligare för en mer aktiv tillsyn och kontroll av efterlevnaden.

| 9. | Europaparlamentet anser att Europeiska miljöbyrån i dess nuvarande form skulle kunna bidra i denna process och spela en mer konstruktiv roll i rapporteringen om medlemsstaternas strategier för avfallshantering. Den skulle också kunna identifiera svagheter genom att bedöma i vilken grad de avfallshanteringsplaner som medlemsstater har upprättat överensstämmer med EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att Europeiska miljöbyrån i dess nuvarande form skulle kunna bidra i denna process och spela en mer konstruktiv roll i rapporteringen om medlemsstaternas strategier för avfallshantering. Den skulle också kunna identifiera svagheter genom att bedöma i vilken grad de avfallshanteringsplaner som medlemsstater har upprättat överensstämmer med EU-lagstiftningen.

| 10. | Europaparlamentet anser att ett nära samarbete mellan myndigheter på lokal, regional och nationell nivå har potential att ge positiva resultat när det gäller att identifiera modeller för bästa praxis. Parlamentet konstaterar att Regionkommittén, Europol, Europeiska unionens nätverk för genomförande och upprätthållande av miljölagstiftning, föreningen Municipal Waste Europe och FEAD (en organisation som representerar avfallshanteringsindustrin) skulle kunna spela en mer betydelsefull roll vid anordnandet av sådana utbyten och därmed också bidra till att skapa förtroende bland den befolkning som påverkas av ett väsentligt genomförande av avfallspolitiken. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att ett nära samarbete mellan myndigheter på lokal, regional och nationell nivå har potential att ge positiva resultat när det gäller att identifiera modeller för bästa praxis. Parlamentet konstaterar att Regionkommittén, Europol, Europeiska unionens nätverk för genomförande och upprätthållande av miljölagstiftning, föreningen Municipal Waste Europe och FEAD (en organisation som representerar avfallshanteringsindustrin) skulle kunna spela en mer betydelsefull roll vid anordnandet av sådana utbyten och därmed också bidra till att skapa förtroende bland den befolkning som påverkas av ett väsentligt genomförande av avfallspolitiken.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar enträget de medlemsstater som konfronteras med påtagliga avfallskriser att ta hänsyn till att effektivare strategier för avfallshantering både kan skapa sysselsättning och ge ökade intäkter, samtidigt som miljömässig hållbarhet garanteras genom återanvändning, återvinning och energiåtervinning av avfall. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar enträget de medlemsstater som konfronteras med påtagliga avfallskriser att ta hänsyn till att effektivare strategier för avfallshantering både kan skapa sysselsättning och ge ökade intäkter, samtidigt som miljömässig hållbarhet garanteras genom återanvändning, återvinning och energiåtervinning av avfall.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att avfallshierarkin är ett centralt inslag i direktiv 2008/98/EG och att den, i enlighet med direktivet, bör ligga till grund för all avfallshantering. Parlamentet konstaterar att också ekonomiska argument talar för att man bör följa avfallshierarkin och i första hand fokusera på förebyggande och därefter på återanvändning och återvinning innan man satsar på förbränning för att skapa energi. Resursslösande och ohållbara deponier bör i största möjliga utsträckning undvikas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att avfallshierarkin är ett centralt inslag i direktiv 2008/98/EG och att den, i enlighet med direktivet, bör ligga till grund för all avfallshantering. Parlamentet konstaterar att också ekonomiska argument talar för att man bör följa avfallshierarkin och i första hand fokusera på förebyggande och därefter på återanvändning och återvinning innan man satsar på förbränning för att skapa energi. Resursslösande och ohållbara deponier bör i största möjliga utsträckning undvikas.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i detta sammanhang främja en ökad miljömedvetenhet bland befolkningen i fråga om fördelarna med en effektiv avfallshantering, särskilt genom att informera om fördelarna med källsortering och de faktiska kostnaderna för hämtning av hushållssopor samt om de ekonomiska vinsterna i samband med återvinningen av detta hushållsavfall. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i detta sammanhang främja en ökad miljömedvetenhet bland befolkningen i fråga om fördelarna med en effektiv avfallshantering, särskilt genom att informera om fördelarna med källsortering och de faktiska kostnaderna för hämtning av hushållssopor samt om de ekonomiska vinsterna i samband med återvinningen av detta hushållsavfall.

| 14. | Europaparlamentet anser att ett närmare samarbete mellan myndigheter i medlemsstaterna och utskottet för framställningar vid hanteringen av frågor som direkt berör lokalbefolkningen skulle innebära ett gyllene tillfälle att underlätta dialogen mellan ansvariga myndigheter och lokalsamhällen om prioriteringar i fråga om genomförande av avfallsstrategier. Det skulle i vissa fall också kunna utgöra ett effektivt rättsmedel för att vid behov lösa lokala tvister. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att ett närmare samarbete mellan myndigheter i medlemsstaterna och utskottet för framställningar vid hanteringen av frågor som direkt berör lokalbefolkningen skulle innebära ett gyllene tillfälle att underlätta dialogen mellan ansvariga myndigheter och lokalsamhällen om prioriteringar i fråga om genomförande av avfallsstrategier. Det skulle i vissa fall också kunna utgöra ett effektivt rättsmedel för att vid behov lösa lokala tvister.

| 15. | Europaparlamentet föreslår att man ska enas om en gemensam EU-standard för färgmarkerade avfallskategorier för sortering och återvinning för att underlätta och förbättra medborgarnas delaktighet i och förståelse av avfallsprocessen. Parlamentet anser också att detta skulle kunna bistå medlemsstaterna i deras ansträngningar för att snabbt öka återvinningsmängden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet föreslår att man ska enas om en gemensam EU-standard för färgmarkerade avfallskategorier för sortering och återvinning för att underlätta och förbättra medborgarnas delaktighet i och förståelse av avfallsprocessen. Parlamentet anser också att detta skulle kunna bistå medlemsstaterna i deras ansträngningar för att snabbt öka återvinningsmängden.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar till en tidig och effektiv dialog mellan ansvariga lokala och regionala myndigheter och lokalbefolkningen under planeringsskedena innan beslut fattas om byggande av anläggningar för avfallshantering. Samtidigt förstår parlamentet att ”inte på min bakgård”-attityden är en stor utmaning i detta sammanhang. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmuntrar till en tidig och effektiv dialog mellan ansvariga lokala och regionala myndigheter och lokalbefolkningen under planeringsskedena innan beslut fattas om byggande av anläggningar för avfallshantering. Samtidigt förstår parlamentet att ”inte på min bakgård”-attityden är en stor utmaning i detta sammanhang.

| 17. | Europaparlamentet betonar den grundläggande betydelsen av ett korrekt och fullständigt genomförande av MKB-direktivet och en ordentlig samordning av de tillståndsförfaranden som krävs inom ramen för miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar den grundläggande betydelsen av ett korrekt och fullständigt genomförande av MKB-direktivet och en ordentlig samordning av de tillståndsförfaranden som krävs inom ramen för miljölagstiftningen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att utföra en fullständig miljökonsekvensbedömning innan man fattar något beslut om att inrätta eller bygga en ny avfallsanläggning, i synnerhet om det gäller en förbränningsanläggning eller rötningsanläggning eller, som en sista utväg, en ny deponi. Parlamentet anser att sådana bedömningar bör vara obligatoriska. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att utföra en fullständig miljökonsekvensbedömning innan man fattar något beslut om att inrätta eller bygga en ny avfallsanläggning, i synnerhet om det gäller en förbränningsanläggning eller rötningsanläggning eller, som en sista utväg, en ny deponi. Parlamentet anser att sådana bedömningar bör vara obligatoriska.

| 19. | Europaparlamentet inser att det i vissa fall måste fattas brådskande beslut för att hantera akuta avfallskriser eller för att förebygga uppkomsten av sådana kriser, men understryker att gällande EU-lagstiftning ändå måste respekteras fullständigt, framför allt eftersom lokalsamhällenas långsiktiga hälsotillstånd och välmående står på spel. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet inser att det i vissa fall måste fattas brådskande beslut för att hantera akuta avfallskriser eller för att förebygga uppkomsten av sådana kriser, men understryker att gällande EU-lagstiftning ändå måste respekteras fullständigt, framför allt eftersom lokalsamhällenas långsiktiga hälsotillstånd och välmående står på spel.

| 20. | Europaparlamentet är övertygat om att dialogen mellan offentliga myndigheter, aktörer inom den privata sektorn och berörda invånare måste förbättras, och att medborgarna vid behov måste få bättre möjligheter att överklaga förvaltningsbeslut och domstolsbeslut. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är övertygat om att dialogen mellan offentliga myndigheter, aktörer inom den privata sektorn och berörda invånare måste förbättras, och att medborgarna vid behov måste få bättre möjligheter att överklaga förvaltningsbeslut och domstolsbeslut.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att stödja och stärka det offentlig-privata partnerskapsnätverket vid projekt i samband med informationskampanjer. Parlamentet uppmanar till stöd för ”håll världen ren”-kampanjen. 400 ledamöter av Europaparlamentet har undertecknat en skriftlig förklaring till stöd för detta evenemang, som väntas få stöd från flera miljoner frivilliga nästa år. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att stödja och stärka det offentlig-privata partnerskapsnätverket vid projekt i samband med informationskampanjer. Parlamentet uppmanar till stöd för ”håll världen ren”-kampanjen. 400 ledamöter av Europaparlamentet har undertecknat en skriftlig förklaring till stöd för detta evenemang, som väntas få stöd från flera miljoner frivilliga nästa år.

| 22. | Europaparlamentet anser att framställarna i förekommande fall bör uppmuntras att fullt ut utnyttja dessa mekanismer, som kan vara mer effektiva och fördelaktiga än åtgärder på EU-nivå, framför allt när det gäller enskilda anläggningar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att framställarna i förekommande fall bör uppmuntras att fullt ut utnyttja dessa mekanismer, som kan vara mer effektiva och fördelaktiga än åtgärder på EU-nivå, framför allt när det gäller enskilda anläggningar.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att föreslå tydligare och mer specifika kriterier för anläggning av deponier nära bostadsområden, skolor och hälso- och sjukvårdsinrättningar för att garantera bättre skydd mot risker för människors hälsa och miljö. Parlamentet påminner om att ett stort antal variabler och lokala förhållanden måste beaktas med fullständig respekt för subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att föreslå tydligare och mer specifika kriterier för anläggning av deponier nära bostadsområden, skolor och hälso- och sjukvårdsinrättningar för att garantera bättre skydd mot risker för människors hälsa och miljö. Parlamentet påminner om att ett stort antal variabler och lokala förhållanden måste beaktas med fullständig respekt för subsidiaritetsprincipen.

| 24. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaternas myndigheter att samarbeta, framför allt vid planering av avfallshanteringsanläggningar i gränsområden, och att se till att det genomförs gränsöverskridande konsekvensbedömningar där man tar hänsyn till information som har betydelse för alla medborgare och berörda parter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaternas myndigheter att samarbeta, framför allt vid planering av avfallshanteringsanläggningar i gränsområden, och att se till att det genomförs gränsöverskridande konsekvensbedömningar där man tar hänsyn till information som har betydelse för alla medborgare och berörda parter.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att till fullo erkänna kopplingen mellan en effektiv miljölagstiftning beträffande platser för historiska kulturarv och bevarande och främjande av den biologiska mångfalden – som den som ingår i ramdirektivet om vatten, habitatdirektivet och direktivet om vilda fåglar – och MKB-direktivet, direktivet om strategisk miljöbedömning och lagstiftning om avfallshantering. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att till fullo erkänna kopplingen mellan en effektiv miljölagstiftning beträffande platser för historiska kulturarv och bevarande och främjande av den biologiska mångfalden – som den som ingår i ramdirektivet om vatten, habitatdirektivet och direktivet om vilda fåglar – och MKB-direktivet, direktivet om strategisk miljöbedömning och lagstiftning om avfallshantering.

| 26. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att, när den är behörig myndighet, se till att de förfaranden som föreskrivs i EU-lagstiftningen (miljökonsekvensbedömning, offentligt samråd) verkligen tillämpas, och att kraven inom ramen för direktiven för naturskydd och historiska kulturarv uppfylls. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att, när den är behörig myndighet, se till att de förfaranden som föreskrivs i EU-lagstiftningen (miljökonsekvensbedömning, offentligt samråd) verkligen tillämpas, och att kraven inom ramen för direktiven för naturskydd och historiska kulturarv uppfylls.

| 27. | Europaparlamentet anser att man enbart bör använda officiellt godkända deponier som är förenliga med EU:s direktiv om deponering av avfall och som i vederbörlig ordning beviljats tillstånd, att deras placering bör anges och registreras tydligt och att alla andra deponier och utsläpp måste förklaras olagliga, stängas, säkras och saneras, och att omgivningen måste kontrolleras effektivt för att se om deponin har medfört några negativa effekter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att man enbart bör använda officiellt godkända deponier som är förenliga med EU:s direktiv om deponering av avfall och som i vederbörlig ordning beviljats tillstånd, att deras placering bör anges och registreras tydligt och att alla andra deponier och utsläpp måste förklaras olagliga, stängas, säkras och saneras, och att omgivningen måste kontrolleras effektivt för att se om deponin har medfört några negativa effekter.

| 28. | Europaparlamentet anser att det krävs en officiell och tydlig definition av kriterierna för avfallsmottagning och att ett effektivt system måste inrättas för spårbarhet av avfall – i synnerhet farligt avfall – för att se till att enbart lämpligt avfall transporteras till och bortskaffas i deponier och förbränningsanläggningar. Parlamentet anser att oanmälda provtagnings- och testprocesser bör genomföras regelbundet och konsekvent i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att det krävs en officiell och tydlig definition av kriterierna för avfallsmottagning och att ett effektivt system måste inrättas för spårbarhet av avfall – i synnerhet farligt avfall – för att se till att enbart lämpligt avfall transporteras till och bortskaffas i deponier och förbränningsanläggningar. Parlamentet anser att oanmälda provtagnings- och testprocesser bör genomföras regelbundet och konsekvent i alla medlemsstater.

| 29. | Europaparlamentet anser att man måste lägga större vikt vid återvinning av organiskt avfall, särskilt i lantbruksdominerade regioner – något som hittills inte verkar ha uppmärksammats särskilt mycket. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att man måste lägga större vikt vid återvinning av organiskt avfall, särskilt i lantbruksdominerade regioner – något som hittills inte verkar ha uppmärksammats särskilt mycket.

| 30. | Europaparlamentet kräver att gemensamma kriterier för mätning av centrala utsläppsvärden från förbränningsanläggningar ska inrättas och att utsläppsvärdena ska finnas tillgängliga i realtid online för offentligt samråd, för att upprätta förtroende inom lokalsamhällen och för att det ska finnas ett effektivt varningssystem i händelse av avvikelser. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet kräver att gemensamma kriterier för mätning av centrala utsläppsvärden från förbränningsanläggningar ska inrättas och att utsläppsvärdena ska finnas tillgängliga i realtid online för offentligt samråd, för att upprätta förtroende inom lokalsamhällen och för att det ska finnas ett effektivt varningssystem i händelse av avvikelser.

| 31. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de, även när det uppstår problem på lokal eller regional myndighetsnivå, är ansvariga för att effektivt övervaka och kontrollera efterlevnaden av alla EU-standarder och tillstånd och uppmuntrar dem att se till att lämplig och behörig personal utför dessa uppgifter, inbegripet inspektioner på plats. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de, även när det uppstår problem på lokal eller regional myndighetsnivå, är ansvariga för att effektivt övervaka och kontrollera efterlevnaden av alla EU-standarder och tillstånd och uppmuntrar dem att se till att lämplig och behörig personal utför dessa uppgifter, inbegripet inspektioner på plats.

| 32. | Europaparlamentet noterar att man skyndsamt måste uppmärksamma den öppna och illegala dumpningen av blandat och oidentifierat avfall och uppmanar till att sträng förvaltningskontroll tillämpas. Parlamentet påminner de behöriga myndigheterna om att de för att säkerställa full överensstämmelse med IPPC-direktivet (direktiv 2008/1/EG, ändrat genom direktiv 2010/75/EU) måste upprätta sträng kontroll över hanteringen av de olika typerna av industriavfall oavsett ursprung. Kommissionen uppmanas att göra sitt yttersta inom sina befogenheter för att kontrollera, exempelvis genom systematisk tillsyn, att de behöriga myndigheterna verkligen ser till att avfall samlas in, sorteras och behandlas på rätt sätt och att de regionala myndigheterna lägger fram en trovärdig plan. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet noterar att man skyndsamt måste uppmärksamma den öppna och illegala dumpningen av blandat och oidentifierat avfall och uppmanar till att sträng förvaltningskontroll tillämpas. Parlamentet påminner de behöriga myndigheterna om att de för att säkerställa full överensstämmelse med IPPC-direktivet (direktiv 2008/1/EG, ändrat genom direktiv 2010/75/EU) måste upprätta sträng kontroll över hanteringen av de olika typerna av industriavfall oavsett ursprung. Kommissionen uppmanas att göra sitt yttersta inom sina befogenheter för att kontrollera, exempelvis genom systematisk tillsyn, att de behöriga myndigheterna verkligen ser till att avfall samlas in, sorteras och behandlas på rätt sätt och att de regionala myndigheterna lägger fram en trovärdig plan.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att vidta åtgärder för att utveckla en större acceptans bland dem som bor i närheten av befintliga eller planerade avfallshanteringsanläggningar genom att visa att tillståndsgivande myndigheter och tillsynsmyndigheter verkligen respekterar bestämmelserna på ett korrekt och öppet sätt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att vidta åtgärder för att utveckla en större acceptans bland dem som bor i närheten av befintliga eller planerade avfallshanteringsanläggningar genom att visa att tillståndsgivande myndigheter och tillsynsmyndigheter verkligen respekterar bestämmelserna på ett korrekt och öppet sätt.

| 34. | Europaparlamentet rekommenderar införande av lämpliga och avskräckande böter och straff för illegalt bortskaffande av avfall, i synnerhet giftigt och farligt avfall, delvis för att kompensera för miljöskador i enlighet med principen att förorenaren ska betala. Parlamentet hoppas att olagliga och avsiktliga utsläpp i naturen av starkt förorenat kemiskt eller radioaktivt avfall ska leda till mycket stränga straff som motsvarar de risker som människor och miljö utsätts för. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet rekommenderar införande av lämpliga och avskräckande böter och straff för illegalt bortskaffande av avfall, i synnerhet giftigt och farligt avfall, delvis för att kompensera för miljöskador i enlighet med principen att förorenaren ska betala. Parlamentet hoppas att olagliga och avsiktliga utsläpp i naturen av starkt förorenat kemiskt eller radioaktivt avfall ska leda till mycket stränga straff som motsvarar de risker som människor och miljö utsätts för.

| 35. | Europaparlamentet efterlyser effektiva åtgärder för att förhindra varje försök från den organiserade brottslighetens sida att infiltrera avfallshanteringen. Parlamentet efterlyser också åtgärder som motverkar allt samröre mellan organiserad brottslighet och näringsliv eller offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet efterlyser effektiva åtgärder för att förhindra varje försök från den organiserade brottslighetens sida att infiltrera avfallshanteringen. Parlamentet efterlyser också åtgärder som motverkar allt samröre mellan organiserad brottslighet och näringsliv eller offentliga myndigheter.

| 36. | Om offentliga medel ska gå till privata företag för avfallshanteringen bör det enligt Europaparlamentet finnas en effektiv finansiell övervakning av användningen av dessa medel. De lokala och/eller statliga myndigheterna bör inrätta denna övervakning för att se till att EU:s regler efterlevs. |
| --- | --- |

36.

Om offentliga medel ska gå till privata företag för avfallshanteringen bör det enligt Europaparlamentet finnas en effektiv finansiell övervakning av användningen av dessa medel. De lokala och/eller statliga myndigheterna bör inrätta denna övervakning för att se till att EU:s regler efterlevs.

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 312, 22.11.2008, s. 3.

(2)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 28.

(3)  EGT L 182, 16.7.1999, s. 1.

(4)  EGT L 332, 28.12.2000, s. 91.

(5)  EGT L 197, 21.7.2001, s. 30.

(6)  EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

(7)  EUT L 156, 25.6.2003, s. 17.

(8)  DT 682330.

(9)  DT 745784.

(10)  DT 778722.

(11)  DT 833560 + B7-0073/2011.

(12)  DT 820406.

(13)  Genomförbarhetsstudie angående inrättandet av ett genomförandeorgan för avfall, omarbetad slutlig rapport, den 7 december 2009.

(14)  FEAD ”Brysseldeklarationen”, den 15 februari 2011.

(15)  85/337/EEG.

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/69

---

Torsdagen den 2 februari 2012Daphne-programmet: resultat och framtidsutsikter

P7_TA(2012)0027

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om Daphne-programmet: resultat och framtidsutsikter (2011/2273(INI))

2013/C 239 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) av den 8 mars 2010 om våld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) av den 8 mars 2010 om våld,

| — | med beaktande av kommissionens strategi för jämställdhet 2010–2015 som lades fram den 21 september 2010 (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategi för jämställdhet 2010–2015 som lades fram den 21 september 2010 (KOM(2010)0491),

| — | med beaktande av handlingsplanen för att genomföra Stockholmsprogrammet inom området frihet, säkerhet och rättvisa 2010–2014, som lades fram den 20 april 2010 (KOM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för att genomföra Stockholmsprogrammet inom området frihet, säkerhet och rättvisa 2010–2014, som lades fram den 20 april 2010 (KOM(2010)0171),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 779/2007/EG av den 20 juni 2007 om inrättande för perioden 2007–2013 av ett särskilt program för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne III-programmet) som en del av det allmänna programmet om grundläggande rättigheter och rättvisa (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 779/2007/EG av den 20 juni 2007 om inrättande för perioden 2007–2013 av ett särskilt program för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne III-programmet) som en del av det allmänna programmet om grundläggande rättigheter och rättvisa (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 803/2004/EG av den 21 april 2004 om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004-2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 803/2004/EG av den 21 april 2004 om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004-2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser (Daphne-programmet) (2000–2003) för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser (Daphne-programmet) (2000–2003) för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor (4),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 11 maj 2011 om den preliminära utvärderingen av Daphne III-programmet 2007–2013 (COM(2011)0254), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 11 maj 2011 om den preliminära utvärderingen av Daphne III-programmet 2007–2013 (COM(2011)0254),

| — | med beaktande av kommissionens förslag om antagandet av årliga arbetsprogram för Daphne III-programmet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag om antagandet av årliga arbetsprogram för Daphne III-programmet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet Rättigheter och medborgarskap för perioden 2014–2020 (COM(2011)0758), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet Rättigheter och medborgarskap för perioden 2014–2020 (COM(2011)0758),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0006/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0006/2012), och av följande skäl:

| A. | Daphne-programmet har sedan lanseringen 1997 varit en verklig framgång, såväl i fråga om popularitet bland berörda aktörer (mottagare, myndigheter, universitet och icke-statliga organisationer) som i fråga om hur effektiva de projekt varit som finansierats av programmet. |
| --- | --- |

A.

Daphne-programmet har sedan lanseringen 1997 varit en verklig framgång, såväl i fråga om popularitet bland berörda aktörer (mottagare, myndigheter, universitet och icke-statliga organisationer) som i fråga om hur effektiva de projekt varit som finansierats av programmet.

| B. | Daphne-programmet är det enda programmet i sitt slag på EU-nivå som syftar till att bekämpa våld mot kvinnor, barn och ungdomar. En fortsatt finansiering av Daphne-programmet är därför av avgörande betydelse för att upprätthålla gällande åtgärder och för att införa nya åtgärder som är effektiva för bekämpning av alla former av våld mot barn, ungdomar och kvinnor. |
| --- | --- |

B.

Daphne-programmet är det enda programmet i sitt slag på EU-nivå som syftar till att bekämpa våld mot kvinnor, barn och ungdomar. En fortsatt finansiering av Daphne-programmet är därför av avgörande betydelse för att upprätthålla gällande åtgärder och för att införa nya åtgärder som är effektiva för bekämpning av alla former av våld mot barn, ungdomar och kvinnor.

| C. | Förebyggande och bekämpande av våld mot kvinnor, barn och ungdomar är lika aktuellt i dag som 1997, det år då Daphneinitiativet antogs. Programmet har sedan det inrättades kastat ljus över nya former av våld, bl.a. våld i förskolor, misshandel av äldre och våld i nära relationer mellan ungdomar. |
| --- | --- |

C.

Förebyggande och bekämpande av våld mot kvinnor, barn och ungdomar är lika aktuellt i dag som 1997, det år då Daphneinitiativet antogs. Programmet har sedan det inrättades kastat ljus över nya former av våld, bl.a. våld i förskolor, misshandel av äldre och våld i nära relationer mellan ungdomar.

| D. | Europaparlamentet har i ett flertal resolutioner påtalat att finansieringen av Daphne-programmet hittills har varit otillräcklig, och har gett uttryck för sin avsikt att garantera programmet en tillräcklig finansiering för att det ska kunna hantera de verkliga behov som hänger samman med bekämpning av allt slags våld mot kvinnor, barn och ungdomar. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har i ett flertal resolutioner påtalat att finansieringen av Daphne-programmet hittills har varit otillräcklig, och har gett uttryck för sin avsikt att garantera programmet en tillräcklig finansiering för att det ska kunna hantera de verkliga behov som hänger samman med bekämpning av allt slags våld mot kvinnor, barn och ungdomar.

| E. | Daphne-programmet är ett ytterst viktigt instrument för att göra frågan om våld mot kvinnor mer synlig och ge kvinnoorganisationer och andra engagerade aktörer möjlighet att utveckla sitt arbete och konkreta åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

E.

Daphne-programmet är ett ytterst viktigt instrument för att göra frågan om våld mot kvinnor mer synlig och ge kvinnoorganisationer och andra engagerade aktörer möjlighet att utveckla sitt arbete och konkreta åtgärder på detta område.

| F. | Nya former av våld har framträtt på senare tid med den ökade användningen av sociala nätverk på internet. |
| --- | --- |

F.

Nya former av våld har framträtt på senare tid med den ökade användningen av sociala nätverk på internet.

| G. | I den nuvarande situationen med ekonomisk kris och budgetåtstramningar har kvinnor färre resurser för att skydda sig och sina barn mot våld. Det är ännu viktigare att också undvika de direkta finansiella följderna som våld mot kvinnor och barn har för rättsväsendet och för socialtjänsten och hälso- och sjukvården. Finansieringen av nationella program och icke-statliga organisationer som tar hand om våldsutsattas behov riskerar dessutom att skäras ned. |
| --- | --- |

G.

I den nuvarande situationen med ekonomisk kris och budgetåtstramningar har kvinnor färre resurser för att skydda sig och sina barn mot våld. Det är ännu viktigare att också undvika de direkta finansiella följderna som våld mot kvinnor och barn har för rättsväsendet och för socialtjänsten och hälso- och sjukvården. Finansieringen av nationella program och icke-statliga organisationer som tar hand om våldsutsattas behov riskerar dessutom att skäras ned.

| H. | Kommissionen understryker i sin strategi för jämställdhet (2010–2015) att könsbaserat våld är ett av de centrala problemen som man måste komma till rätta med för att verklig jämställdhet ska uppnås. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen understryker i sin strategi för jämställdhet (2010–2015) att könsbaserat våld är ett av de centrala problemen som man måste komma till rätta med för att verklig jämställdhet ska uppnås.

| I. | För att nivån för kvinnors rättigheter i kandidatländerna ska komma närmare EU:s standarder är det viktigt att inkludera länderna i Daphne III-programmets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

I.

För att nivån för kvinnors rättigheter i kandidatländerna ska komma närmare EU:s standarder är det viktigt att inkludera länderna i Daphne III-programmets tillämpningsområde.

| J. | Våld mot kvinnor utövas i kölvattnet av den ihållande ojämlikheten mellan män och kvinnor, och är ett strukturellt problem som hänger samman med den ojämna fördelningen av makt mellan kvinnor och män i vårt samhälle, men det är möjligt att begränsa denna företeelse kraftigt genom riktade insatser mot könsstereotyper inom områdena utbildning, jämställdhet och medier, samt att kämpa mot detta våld genom att medvetandegöra hälso- och sjukvård, polis och rättsväsende. |
| --- | --- |

J.

Våld mot kvinnor utövas i kölvattnet av den ihållande ojämlikheten mellan män och kvinnor, och är ett strukturellt problem som hänger samman med den ojämna fördelningen av makt mellan kvinnor och män i vårt samhälle, men det är möjligt att begränsa denna företeelse kraftigt genom riktade insatser mot könsstereotyper inom områdena utbildning, jämställdhet och medier, samt att kämpa mot detta våld genom att medvetandegöra hälso- och sjukvård, polis och rättsväsende.

| K. | Våld mot kvinnor, barn och ungdomar omfattar alla former av brott mot mänskliga rättigheter, såsom sexuella övergrepp, våldtäkt, våld i hemmet, sexuella aggressioner och trakasserier, prostitution, människohandel, kränkningar av sexuella och reproduktiva rättigheter, våld mot kvinnor och ungdomar på arbetsplatsen, våld mot kvinnor, barn och ungdomar i konfliktsituationer, våld mot kvinnor, barn och ungdomar i fängelse och på vårdinstitutioner, samt ett flertal skadliga traditionella sedvänjor, såsom könsstympning. Vilket som helst av dessa övergrepp kan åstadkomma djupa psykiska sår, skada kvinnors, barns och ungdomars fysiska och psykiska integritet, och i vissa fall till och med leda till döden. |
| --- | --- |

K.

Våld mot kvinnor, barn och ungdomar omfattar alla former av brott mot mänskliga rättigheter, såsom sexuella övergrepp, våldtäkt, våld i hemmet, sexuella aggressioner och trakasserier, prostitution, människohandel, kränkningar av sexuella och reproduktiva rättigheter, våld mot kvinnor och ungdomar på arbetsplatsen, våld mot kvinnor, barn och ungdomar i konfliktsituationer, våld mot kvinnor, barn och ungdomar i fängelse och på vårdinstitutioner, samt ett flertal skadliga traditionella sedvänjor, såsom könsstympning. Vilket som helst av dessa övergrepp kan åstadkomma djupa psykiska sår, skada kvinnors, barns och ungdomars fysiska och psykiska integritet, och i vissa fall till och med leda till döden.

| L. | Bekämpning av våld mot kvinnor nämns inte bland målen i kommissionens förslag till program ”Rättigheter och medborgarskap för perioden 2014–2020”, där Daphne III-programmet och avsnitten om jämställdhet och icke-diskriminering i Progressprogrammet samt programmet ”Grundläggande rättigheter och medborgarskap” slås samman. Detta kan hota Daphne-programmets synlighet och enhetlighet och äventyra dess framgång. Den budget som föreslås för det nya programmet är mindre än budgeten för de nuvarande programmen. I förslaget ges ingen garanti för förutsägbar finansiering av målen. |
| --- | --- |

L.

Bekämpning av våld mot kvinnor nämns inte bland målen i kommissionens förslag till program ”Rättigheter och medborgarskap för perioden 2014–2020”, där Daphne III-programmet och avsnitten om jämställdhet och icke-diskriminering i Progressprogrammet samt programmet ”Grundläggande rättigheter och medborgarskap” slås samman. Detta kan hota Daphne-programmets synlighet och enhetlighet och äventyra dess framgång. Den budget som föreslås för det nya programmet är mindre än budgeten för de nuvarande programmen. I förslaget ges ingen garanti för förutsägbar finansiering av målen.

| M. | Inom Europeiska unionen sker ingen regelbunden insamling av jämförbara uppgifter om olika former av våld mot kvinnor, och det blir därför svårt att bedöma hur omfattande detta problem verkligen är och finna lämpliga lösningar på det. Insamling av uppgifter är mycket svårt eftersom kvinnor och män på grund av rädsla eller skam tvekar att rapportera vad de varit med om. |
| --- | --- |

M.

Inom Europeiska unionen sker ingen regelbunden insamling av jämförbara uppgifter om olika former av våld mot kvinnor, och det blir därför svårt att bedöma hur omfattande detta problem verkligen är och finna lämpliga lösningar på det. Insamling av uppgifter är mycket svårt eftersom kvinnor och män på grund av rädsla eller skam tvekar att rapportera vad de varit med om.

| N. | De samhälleliga kostnaderna för våld i nära relationer är extremt höga. De uppskattas i ett Daphneprogram uppgå till 16 miljarder euro per år i EU, inklusive de direkta vårdkostnaderna (akutvård, sjukhusvistelser, öppenvård, läkemedel), rättsväsendets och polisens kostnader, sociala kostnader (logi och olika former av hjälp) och ekonomiska kostnader (produktionsförluster) (5). |
| --- | --- |

N.

De samhälleliga kostnaderna för våld i nära relationer är extremt höga. De uppskattas i ett Daphneprogram uppgå till 16 miljarder euro per år i EU, inklusive de direkta vårdkostnaderna (akutvård, sjukhusvistelser, öppenvård, läkemedel), rättsväsendets och polisens kostnader, sociala kostnader (logi och olika former av hjälp) och ekonomiska kostnader (produktionsförluster) (5).

| O. | I olika studier om könsbaserat våld uppskattas det att mellan en femtedel och en fjärdedel av alla kvinnor i Europa har varit utsatta för fysiska våldshandlingar åtminstone en gång i vuxen ålder, och mer än en tiondel har drabbats av sexuellt våld med inslag av tvång. Forskningen visar också att 26 procent av barn och unga rapporterar fysiskt våld under sin uppväxt. |
| --- | --- |

O.

I olika studier om könsbaserat våld uppskattas det att mellan en femtedel och en fjärdedel av alla kvinnor i Europa har varit utsatta för fysiska våldshandlingar åtminstone en gång i vuxen ålder, och mer än en tiondel har drabbats av sexuellt våld med inslag av tvång. Forskningen visar också att 26 procent av barn och unga rapporterar fysiskt våld under sin uppväxt.

| P. | Romska kvinnor och barn är till följd av socialt utanförskap och marginalisering ytterst sårbara för våld. Under tidigare år har Daphne-programmet framgångsrikt stött många initiativ som syftat till att sprida ljus över förbindelsen mellan socialt utanförskap, fattigdom och våld. |
| --- | --- |

P.

Romska kvinnor och barn är till följd av socialt utanförskap och marginalisering ytterst sårbara för våld. Under tidigare år har Daphne-programmet framgångsrikt stött många initiativ som syftat till att sprida ljus över förbindelsen mellan socialt utanförskap, fattigdom och våld.

| Q. | Könsbaserat våld är ett strukturellt och utbrett problem överallt i Europa och i hela världen. Det omfattar offer och förövare i alla åldrar oavsett utbildning, inkomster eller samhällsställning, och hänger samman med den ojämlika maktfördelningen mellan kvinnor och män i vårt samhälle. |
| --- | --- |

Q.

Könsbaserat våld är ett strukturellt och utbrett problem överallt i Europa och i hela världen. Det omfattar offer och förövare i alla åldrar oavsett utbildning, inkomster eller samhällsställning, och hänger samman med den ojämlika maktfördelningen mellan kvinnor och män i vårt samhälle.

| R. | Kvinnor åtnjuter inte samma skydd mot manligt våld inom hela EU på grund av skillnader i medlemsstaternas politik och lagstiftning. |
| --- | --- |

R.

Kvinnor åtnjuter inte samma skydd mot manligt våld inom hela EU på grund av skillnader i medlemsstaternas politik och lagstiftning.

| S. | Den rättsliga grunden för Daphne-programmet är artikel 168 om folkhälsa i EUF-fördraget, men EU har i och med Lissabonfördraget fått ökad befogenhet. |
| --- | --- |

S.

Den rättsliga grunden för Daphne-programmet är artikel 168 om folkhälsa i EUF-fördraget, men EU har i och med Lissabonfördraget fått ökad befogenhet.

| 1. | Europaparlamentet har med stort intresse tagit del av programmets positiva resultat och dess popularitet och de få därmed förbundna problemen såsom de framgår av den preliminära utvärderingen av Daphne III-programmet 2007–2013 och de undersökningar som har legat till grund för rapporten (6) samt rapporterna från mottagarna av bidrag från Daphne-programmet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet har med stort intresse tagit del av programmets positiva resultat och dess popularitet och de få därmed förbundna problemen såsom de framgår av den preliminära utvärderingen av Daphne III-programmet 2007–2013 och de undersökningar som har legat till grund för rapporten (6) samt rapporterna från mottagarna av bidrag från Daphne-programmet.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att Daphne-programmet från och med 2014 kommer att vara en del av programmet Rättigheter och medborgarskap. Det är mycket viktigt att programmets mål om i synnerhet bekämpning av våld mot kvinnor behålls under perioden 2014–2020 bland målen i det nya programmet Rättigheter och medborgarskap och att finansieringen upprätthålls på samma nivå som i tidigare program samt att Daphne förblir framträdande bland den nya generationens program med tanke på dess positiva resultat, effektivitet och popularitet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att Daphne-programmet från och med 2014 kommer att vara en del av programmet Rättigheter och medborgarskap. Det är mycket viktigt att programmets mål om i synnerhet bekämpning av våld mot kvinnor behålls under perioden 2014–2020 bland målen i det nya programmet Rättigheter och medborgarskap och att finansieringen upprätthålls på samma nivå som i tidigare program samt att Daphne förblir framträdande bland den nya generationens program med tanke på dess positiva resultat, effektivitet och popularitet.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att bekämpningen av våld mot barn, ungdomar och kvinnor inte uttryckligen står med i artikel 4 ”Särskilda mål” i kommissionens meddelande (COM(2011)0758) om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet Rättigheter och medborgarskap för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att bekämpningen av våld mot barn, ungdomar och kvinnor inte uttryckligen står med i artikel 4 ”Särskilda mål” i kommissionens meddelande (COM(2011)0758) om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet Rättigheter och medborgarskap för perioden 2014–2020.

| 4. | Parlamentet gläder sig åt att de sammanlagda anslagen till hela programmet Rättigheter och medborgarskap i stort sett behålls och menar att en årlig välavvägd fördelning skulle möjliggöra en kontinuitet i målen och åtgärderna. |
| --- | --- |

4.

Parlamentet gläder sig åt att de sammanlagda anslagen till hela programmet Rättigheter och medborgarskap i stort sett behålls och menar att en årlig välavvägd fördelning skulle möjliggöra en kontinuitet i målen och åtgärderna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar också medlemsstaterna och berörda parter att tillsammans med kommissionen sprida information om EU:s program och de finansieringsmöjligheter de erbjuder, särskilt bland icke-statliga organisationer, på lokal nivå och i de medlemsstater där deltagandet i programmet är lågt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar också medlemsstaterna och berörda parter att tillsammans med kommissionen sprida information om EU:s program och de finansieringsmöjligheter de erbjuder, särskilt bland icke-statliga organisationer, på lokal nivå och i de medlemsstater där deltagandet i programmet är lågt.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komma med lösningar på de få problem som tas upp i den preliminära rapporten, särskilt i fråga om






  — | undvikande av överlappning med andra EU-program, för att Daphnefrågor inte ska nedprioriteras, |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komma med lösningar på de få problem som tas upp i den preliminära rapporten, särskilt i fråga om

—

undvikande av överlappning med andra EU-program, för att Daphnefrågor inte ska nedprioriteras,

| — | förbättring av programmens öppenhet och spridning av deras resultat, |
| --- | --- |

—

förbättring av programmens öppenhet och spridning av deras resultat,

| — | en jämnare fördelning av programmen mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

en jämnare fördelning av programmen mellan medlemsstaterna,

| — | minskning av den administrativa bördan, enklare bidragsansökningsförfaranden och minskning av väntetiden mellan offentliggörandet av anbudsinfordringar och ingåendet av avtal, vilket har hindrat många små icke-statliga organisationer från att föreslå Daphneprojekt, |
| --- | --- |

—

minskning av den administrativa bördan, enklare bidragsansökningsförfaranden och minskning av väntetiden mellan offentliggörandet av anbudsinfordringar och ingåendet av avtal, vilket har hindrat många små icke-statliga organisationer från att föreslå Daphneprojekt,

| — | ökad effektivitet för driftsbidrag till organisationer på EU-nivå, som kan stärka tvärvetenskapliga partnerskap på EU-nivå som inrättas för att kunna få bidrag; förstärkning av de icke-statliga organisationernas kapacitet att utforma och påverka politik på nationell nivå och EU-nivå, särskilt de mindre icke-statliga organisationerna i Central- och Östeuropa. |
| --- | --- |

—

ökad effektivitet för driftsbidrag till organisationer på EU-nivå, som kan stärka tvärvetenskapliga partnerskap på EU-nivå som inrättas för att kunna få bidrag; förstärkning av de icke-statliga organisationernas kapacitet att utforma och påverka politik på nationell nivå och EU-nivå, särskilt de mindre icke-statliga organisationerna i Central- och Östeuropa.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna större uppmärksamhet åt kvinnor, barn och ungdomar som på grund av socialt utanförskap och marginalisering löper särskilt stor risk att utsättas för våld, för att programmet ska få större inverkan. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna större uppmärksamhet åt kvinnor, barn och ungdomar som på grund av socialt utanförskap och marginalisering löper särskilt stor risk att utsättas för våld, för att programmet ska få större inverkan.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera kandidatländerna i tillämpningsområdet för Daphne III-programmet för att de ska kunna få finansiering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera kandidatländerna i tillämpningsområdet för Daphne III-programmet för att de ska kunna få finansiering.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar också medlemsstaterna och berörda parter att bidra till målet om en jämnare fördelning av programmen mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar också medlemsstaterna och berörda parter att bidra till målet om en jämnare fördelning av programmen mellan medlemsstaterna.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i större utsträckning finansiera projekt som framför allt ska öka medvetenheten bland de yngre generationerna om de nya formerna av våld som hänger samman med den ökande användningen av sociala nätverk på internet (hot, psykisk press, mobbning, barnporr), vilka är försåtligare än andra former av våld men lika farliga för den fysiska och psykiska integriteten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i större utsträckning finansiera projekt som framför allt ska öka medvetenheten bland de yngre generationerna om de nya formerna av våld som hänger samman med den ökande användningen av sociala nätverk på internet (hot, psykisk press, mobbning, barnporr), vilka är försåtligare än andra former av våld men lika farliga för den fysiska och psykiska integriteten.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att regelbundet samla in uppgifter om våld mot kvinnor för att klarlägga problemets omfattning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att regelbundet samla in uppgifter om våld mot kvinnor för att klarlägga problemets omfattning.

| 12. | Europaparlamentet framhäver Daphne-programmets mervärde för EU genom att olika organisationer i medlemsstaterna får möjlighet att samarbeta för att förebygga och minska våldet och dra nytta av utbytet av kunskaper och bästa praxis. Parlamentet framhäver likaså att de projekt som finansierats via Daphne III har skapat stabila partnerskap och strukturer som även i fortsättningen kommer att bistå målgrupperna i ett mer långsiktigt perspektiv, och har uppmuntrat till förändringar i politiken på nationell nivå och på EU-nivå. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhäver Daphne-programmets mervärde för EU genom att olika organisationer i medlemsstaterna får möjlighet att samarbeta för att förebygga och minska våldet och dra nytta av utbytet av kunskaper och bästa praxis. Parlamentet framhäver likaså att de projekt som finansierats via Daphne III har skapat stabila partnerskap och strukturer som även i fortsättningen kommer att bistå målgrupperna i ett mer långsiktigt perspektiv, och har uppmuntrat till förändringar i politiken på nationell nivå och på EU-nivå.

| 13. | Europaparlamentet betonar att projekt som syftar till att undanröja hedersbrott och kvinnlig könsstympning måste ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att projekt som syftar till att undanröja hedersbrott och kvinnlig könsstympning måste ägnas särskild uppmärksamhet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att möjliggöra finansiering av nationella projekt där mindre icke-vinstdrivande organisationer deltar och begär att ett stort antal små icke-statliga organisationer även i framtiden ska få möjlighet att fullt ut delta och få stöd i partnerskapssammanslutningar, eftersom de spelar en avgörande roll när det gäller att upptäcka problem som varit föga kända, som varit tabu eller är helt nya och att gripa sig an problemen på nya sätt, samt när det gäller att skydda och stödja brottsoffer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att möjliggöra finansiering av nationella projekt där mindre icke-vinstdrivande organisationer deltar och begär att ett stort antal små icke-statliga organisationer även i framtiden ska få möjlighet att fullt ut delta och få stöd i partnerskapssammanslutningar, eftersom de spelar en avgörande roll när det gäller att upptäcka problem som varit föga kända, som varit tabu eller är helt nya och att gripa sig an problemen på nya sätt, samt när det gäller att skydda och stödja brottsoffer.

| 15. | Europaparlamentet erkänner att Daphne III-programmets åtgärder för förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor är viktiga, men upprepar dock att man måste anta lagstiftningsåtgärder på EU-nivå för att utrota det könsbaserade våldet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erkänner att Daphne III-programmets åtgärder för förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor är viktiga, men upprepar dock att man måste anta lagstiftningsåtgärder på EU-nivå för att utrota det könsbaserade våldet.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen översätta webbplatsen Daphne Toolkit till alla EU-språk och att uppdatera den. Resultat och rekommendationer till följd av Daphne-programmets projekt bör lyftas fram så att webbplatsen kan användas som en databas av alla aktörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att på sin webbplats utveckla användarvänliga, särskilda sidor som uteslutande ska ägnas åt Daphneprogram och från och med 2014 åt projekt inom ramen för programmet Rättigheter och medborgarskap om bekämpning av våld mot kvinnor, barn och ungdomar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen översätta webbplatsen Daphne Toolkit till alla EU-språk och att uppdatera den. Resultat och rekommendationer till följd av Daphne-programmets projekt bör lyftas fram så att webbplatsen kan användas som en databas av alla aktörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att på sin webbplats utveckla användarvänliga, särskilda sidor som uteslutande ska ägnas åt Daphneprogram och från och med 2014 åt projekt inom ramen för programmet Rättigheter och medborgarskap om bekämpning av våld mot kvinnor, barn och ungdomar.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar det åtagande som kommissionen i sin handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet gjorde om att 2011–2012 lägga fram ett meddelande om en strategi för att bekämpa kvinnomisshandel, våld i hemmet och kvinnlig könsstympning, och att se till att meddelandet följs upp av en handlingsplan på EU-nivå (7). |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar det åtagande som kommissionen i sin handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet gjorde om att 2011–2012 lägga fram ett meddelande om en strategi för att bekämpa kvinnomisshandel, våld i hemmet och kvinnlig könsstympning, och att se till att meddelandet följs upp av en handlingsplan på EU-nivå (7).

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i marknadsföringen av programmet Rättigheter och medborgarskap göra så att det fortfarande är möjligt att identifiera projekt som hänför sig till Daphne-programmets mål, eftersom många känner igen Daphne-programmet och för att det fortsatt ska få en så framträdande plats som möjligt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i marknadsföringen av programmet Rättigheter och medborgarskap göra så att det fortfarande är möjligt att identifiera projekt som hänför sig till Daphne-programmets mål, eftersom många känner igen Daphne-programmet och för att det fortsatt ska få en så framträdande plats som möjligt.

| 19. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen utvidgar uppgifterna för Daphne-arbetsgruppen i GD Rättsliga frågor. Förutom att ägna sig åt administration och finansiell kontroll bör gruppen få en mer kommunikativ roll. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen utvidgar uppgifterna för Daphne-arbetsgruppen i GD Rättsliga frågor. Förutom att ägna sig åt administration och finansiell kontroll bör gruppen få en mer kommunikativ roll.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja resultaten från projekten för att påverka de europeiska och nationella strategierna för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor, barn och ungdomar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja resultaten från projekten för att påverka de europeiska och nationella strategierna för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor, barn och ungdomar.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma ansökningar för projekt som syftar till att främja jämställdheten redan i tidig ålder och att fokusera på förebyggande och utbildning för att ändra tänkesätt och bekämpa stereotyper. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma ansökningar för projekt som syftar till att främja jämställdheten redan i tidig ålder och att fokusera på förebyggande och utbildning för att ändra tänkesätt och bekämpa stereotyper.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0127.

(2)  EUT L 173, 3.7.2007, s. 19.

(3)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 1.

(4)  EGT L 34, 9.2.2000, s. 1.

(5)  Projet Daphné 2006 ”IPV EU Cost” JLS/DAP/06-1/073/WY ”Estimation du coût des violences conjugales en Europe” Maïté Albagly, Sandrine Baffert, Claude Mugnier, Marc Nectoux, Bertrand Thellot.

(6)  COM(2011)0254 Rapport om den preliminära utredningen av Daphne III-programmet 2007–2013.

(7)  ”Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet” (COM(2010)0171, s. 13.

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/74 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/74

---

Torsdagen den 2 februari 2012Kvinnors situation i krig

P7_TA(2012)0028

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om kvinnors situation i krig (2011/2198(INI))

2013/C 239 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948 och Wiendeklarationen och handlingsprogrammet som antogs av Världskonferensen om mänskliga rättigheter den 25 juni 1993, särskilt artiklarna I 28–29 och II 38 om systematiska våldtäkter, sexuellt slaveri och påtvingat havandeskap i samband med väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948 och Wiendeklarationen och handlingsprogrammet som antogs av Världskonferensen om mänskliga rättigheter den 25 juni 1993, särskilt artiklarna I 28–29 och II 38 om systematiska våldtäkter, sexuellt slaveri och påtvingat havandeskap i samband med väpnade konflikter,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor (Cedaw) av den 18 december 1979 och FN:s deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor av den 20 december 1993 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor (Cedaw) av den 18 december 1979 och FN:s deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor av den 20 december 1993 (1),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet och FN:s säkerhetsråds resolution 1888 (2009) om sexuellt våld mot kvinnor och barn i situationer av väpnad konflikt, liksom FN:s säkerhetsråds resolution 1889 (2009), som syftar till att förbättra genomförandet och övervakningen av FN:s säkerhetsråds resolution 1325, samt FN:s säkerhetsråds resolution 1960 (2010), genom vilken en mekanism inrättades för att sammanställa data om och en förteckning över personer som begått sexuella våldshandlingar i samband med väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet och FN:s säkerhetsråds resolution 1888 (2009) om sexuellt våld mot kvinnor och barn i situationer av väpnad konflikt, liksom FN:s säkerhetsråds resolution 1889 (2009), som syftar till att förbättra genomförandet och övervakningen av FN:s säkerhetsråds resolution 1325, samt FN:s säkerhetsråds resolution 1960 (2010), genom vilken en mekanism inrättades för att sammanställa data om och en förteckning över personer som begått sexuella våldshandlingar i samband med väpnade konflikter,

| — | med beaktande av utnämningen i mars 2010 av en särskild representant för FN:s generalsekreterare för frågor som rör sexuellt våld i väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utnämningen i mars 2010 av en särskild representant för FN:s generalsekreterare för frågor som rör sexuellt våld i väpnade konflikter,

| — | med beaktande av deklarationen och handlingsplanen från Peking som antogs vid den fjärde världskonferensen för kvinnor den 15 september 1995 samt de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking +5 (2000), Peking +10 (2005) och Peking +15 (2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen och handlingsplanen från Peking som antogs vid den fjärde världskonferensen för kvinnor den 15 september 1995 samt de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking +5 (2000), Peking +10 (2005) och Peking +15 (2010),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 54/134 av den 7 februari 2000 i vilken den 25 november utlystes till Internationella dagen för avskaffande av våld mot kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 54/134 av den 7 februari 2000 i vilken den 25 november utlystes till Internationella dagen för avskaffande av våld mot kvinnor,

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av Europeiska rådet i mars 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av Europeiska rådet i mars 2011 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Strategi för jämställdhet 2010–2015” (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Strategi för jämställdhet 2010–2015” (KOM(2010)0491),

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet i utvecklingssamarbetet (SEK(2010)0265), som har antagits av rådet och i vilken det bör säkerställas att jämställdhetsperspektivet integreras i allt EU-arbete med partnerländer på samtliga nivåer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet i utvecklingssamarbetet (SEK(2010)0265), som har antagits av rådet och i vilken det bör säkerställas att jämställdhetsperspektivet integreras i allt EU-arbete med partnerländer på samtliga nivåer,

| — | med beaktande av 2011 års rapport om EU-indikatorer för den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2011 års rapport om EU-indikatorer för den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet (3),

| — | med beaktande av 2010 års indikatorer för den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2010 års indikatorer för den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet (4) och det övergripande dokumentet om genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325, förstärkt genom FN:s säkerhetsråds resolution 1820 inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), vilka båda antogs i december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet (4) och det övergripande dokumentet om genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325, förstärkt genom FN:s säkerhetsråds resolution 1820 inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), vilka båda antogs i december 2008,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om våld mot och diskriminering av kvinnor och flickor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om våld mot och diskriminering av kvinnor och flickor,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 november 2006 om främjande av jämställdhet och integrering av ett jämställdhetsperspektiv vid krishantering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 november 2006 om främjande av jämställdhet och integrering av ett jämställdhetsperspektiv vid krishantering,

| — | med beaktande av rådets generiska dokument från 2005 om uppförandenormer för insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets generiska dokument från 2005 om uppförandenormer för insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (5),

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som antogs den 17 juli 1998, särskilt artiklarna 7 och 8 som definierar våldtäkt, sexuellt slaveri, påtvingad prostitution, påtvingat havandeskap, påtvingad sterilisering eller varje annan form av sexuellt våld av motsvarande svårighetsgrad som brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som antogs den 17 juli 1998, särskilt artiklarna 7 och 8 som definierar våldtäkt, sexuellt slaveri, påtvingad prostitution, påtvingat havandeskap, påtvingad sterilisering eller varje annan form av sexuellt våld av motsvarande svårighetsgrad som brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om tioårsdagen av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om tioårsdagen av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 maj 2009 om jämställdhetsperspektivet i EU:s yttre förbindelser samt freds- och nationsuppbyggnad (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 maj 2009 om jämställdhetsperspektivet i EU:s yttre förbindelser samt freds- och nationsuppbyggnad (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om kvinnornas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om kvinnornas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt (8),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0429/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0429/2011), och av följande skäl:

| A. | Få framsteg har gjorts sedan FN:s säkerhetsråds resolution 1325 antogs för drygt tio år sedan. I vissa fall har kvoterna för kvinnors deltagande i regeringar fastställts, och antalet kvinnor som har befattningar i representativa institutioner har ökat. Dessutom har medvetenheten om könsskillnader i konflikter ökat, men trots de ansträngningar som gjorts utgör kvinnor – med få undantag – fortfarande färre än tio procent av de personer som formellt deltar i fredsförhandlingar (9). |
| --- | --- |

A.

Få framsteg har gjorts sedan FN:s säkerhetsråds resolution 1325 antogs för drygt tio år sedan. I vissa fall har kvoterna för kvinnors deltagande i regeringar fastställts, och antalet kvinnor som har befattningar i representativa institutioner har ökat. Dessutom har medvetenheten om könsskillnader i konflikter ökat, men trots de ansträngningar som gjorts utgör kvinnor – med få undantag – fortfarande färre än tio procent av de personer som formellt deltar i fredsförhandlingar (9).

| B. | Det har inrättats en post som FN:s särskilda representant för att bevaka kvinnors utsatta situation i krig och andra konflikter, vilken för närvarande innehas av Margot Wallström. |
| --- | --- |

B.

Det har inrättats en post som FN:s särskilda representant för att bevaka kvinnors utsatta situation i krig och andra konflikter, vilken för närvarande innehas av Margot Wallström.

| C. | Sexuellt våld i form av massvåldtäkter, människohandel och andra former av sexuella övergrepp mot kvinnor och barn används fortfarande som taktik i konfliktområden runtom i världen trots att detta är oacceptabelt. Det maktvakuum som uppstår i områden som befunnit sig i konflikt kan leda till en försämring av kvinnors och flickors rättigheter, vilket har kunnat konstateras i Libyen och Egypten. |
| --- | --- |

C.

Sexuellt våld i form av massvåldtäkter, människohandel och andra former av sexuella övergrepp mot kvinnor och barn används fortfarande som taktik i konfliktområden runtom i världen trots att detta är oacceptabelt. Det maktvakuum som uppstår i områden som befunnit sig i konflikt kan leda till en försämring av kvinnors och flickors rättigheter, vilket har kunnat konstateras i Libyen och Egypten.

| D. | Sexuellt våld i väpnade konflikter får förödande konsekvenser för offren, både fysiskt (risk för sterilitet, inkontinens och sexuellt överförbara sjukdomar) och psykiskt. Dessa offer blir ofta stämplade, utstötta och misshandlade och anses vara vanärade, och de blir ofta utstötta av det samhälle de lever i och ibland till och med dödade. |
| --- | --- |

D.

Sexuellt våld i väpnade konflikter får förödande konsekvenser för offren, både fysiskt (risk för sterilitet, inkontinens och sexuellt överförbara sjukdomar) och psykiskt. Dessa offer blir ofta stämplade, utstötta och misshandlade och anses vara vanärade, och de blir ofta utstötta av det samhälle de lever i och ibland till och med dödade.

| E. | Även offrens familjer är särskilt drabbade och upplever de sexuella övergreppen som förnedrande. De barn som föds till följd av våldtäkter riskerar avstötning och detta kan ibland ske på ett brutalt sätt, t.ex. genom att barnet överges vid födseln eller genom barnamord. |
| --- | --- |

E.

Även offrens familjer är särskilt drabbade och upplever de sexuella övergreppen som förnedrande. De barn som föds till följd av våldtäkter riskerar avstötning och detta kan ibland ske på ett brutalt sätt, t.ex. genom att barnet överges vid födseln eller genom barnamord.

| F. | I Wienförklaringen, som antogs vid FN:s världskonferens om mänskliga rättigheter den 25 juni 1993, fastslås det att kvinnors och flickors grundläggande rättigheter är en oförytterlig, nödvändig och odelbar del av de grundläggande mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

I Wienförklaringen, som antogs vid FN:s världskonferens om mänskliga rättigheter den 25 juni 1993, fastslås det att kvinnors och flickors grundläggande rättigheter är en oförytterlig, nödvändig och odelbar del av de grundläggande mänskliga rättigheterna.

| G. | Europaparlamentet uttrycker stark oro över att sexuella våldsförbrytare i de flesta fall förblir ostraffade, vilket visas i fallet Colombia där sexuellt våld mot kvinnor i samband med väpnade konflikter utgör en systematisk och dold praxis som nästan aldrig bestraffas. Denna form av våld bör ses som en krigsförbrytelse. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentet uttrycker stark oro över att sexuella våldsförbrytare i de flesta fall förblir ostraffade, vilket visas i fallet Colombia där sexuellt våld mot kvinnor i samband med väpnade konflikter utgör en systematisk och dold praxis som nästan aldrig bestraffas. Denna form av våld bör ses som en krigsförbrytelse.

| H. | Kvinnor i försvaret och/eller som arbetar för civila organisationer som deltar i fredsbevarande insatser spelar en viktig roll eftersom de dels kan fungera som förebilder och interkulturella medlare för lokala kvinnor och ge dem incitament att bli mer delaktiga och få mer inflytande samt undanröja könsstereotyper bland de lokala männen, dels kommunicerar bättre med de lokala kvinnorna. |
| --- | --- |

H.

Kvinnor i försvaret och/eller som arbetar för civila organisationer som deltar i fredsbevarande insatser spelar en viktig roll eftersom de dels kan fungera som förebilder och interkulturella medlare för lokala kvinnor och ge dem incitament att bli mer delaktiga och få mer inflytande samt undanröja könsstereotyper bland de lokala männen, dels kommunicerar bättre med de lokala kvinnorna.

| I. | I de flesta länder betraktas inte jämställdhetsåtgärder som någon högprioriterad fråga utan som en bisak, och kulturella, religiösa och socioekonomiska seder och bruk används som ursäkt för att hindra utvecklingen när det gäller jämställdhet och kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

I.

I de flesta länder betraktas inte jämställdhetsåtgärder som någon högprioriterad fråga utan som en bisak, och kulturella, religiösa och socioekonomiska seder och bruk används som ursäkt för att hindra utvecklingen när det gäller jämställdhet och kvinnors rättigheter.

| J. | Fokus bör ligga på könsaspekter redan vid den inledande planeringen av civila och säkerhetsrelaterade uppdrag, och fredsbevarande uppdrag har visat sig vara ett viktigt instrument för att integrera ett könsperspektiv i förebyggande insatser liksom vid demobilisering och återuppbyggnad efter konflikter. |
| --- | --- |

J.

Fokus bör ligga på könsaspekter redan vid den inledande planeringen av civila och säkerhetsrelaterade uppdrag, och fredsbevarande uppdrag har visat sig vara ett viktigt instrument för att integrera ett könsperspektiv i förebyggande insatser liksom vid demobilisering och återuppbyggnad efter konflikter.

| K. | Historien har visat att krigföring tycks vara starkt mansdominerad och att det därför finns anledning att tro att kvinnors särskilda förmåga till dialog och icke-våld på ett mycket positivt sätt kan bidra till förebyggande och hantering av konflikter på ett fredligt sätt. |
| --- | --- |

K.

Historien har visat att krigföring tycks vara starkt mansdominerad och att det därför finns anledning att tro att kvinnors särskilda förmåga till dialog och icke-våld på ett mycket positivt sätt kan bidra till förebyggande och hantering av konflikter på ett fredligt sätt.

| L. | Att det är viktigt att involvera kvinnor och integrera ett könsperspektiv understryks av det faktum att kvinnor, när de deltar i konfliktlösnings- och fredsprocesser, tar upp fler områden som behöver åtgärdas vid uppbyggnadsinsatser och fredsbevarande insatser, t.ex. marknadsinfrastruktur, väginfrastruktur på landsbygden, sjukvårdskliniker, skolgång och daghem. |
| --- | --- |

L.

Att det är viktigt att involvera kvinnor och integrera ett könsperspektiv understryks av det faktum att kvinnor, när de deltar i konfliktlösnings- och fredsprocesser, tar upp fler områden som behöver åtgärdas vid uppbyggnadsinsatser och fredsbevarande insatser, t.ex. marknadsinfrastruktur, väginfrastruktur på landsbygden, sjukvårdskliniker, skolgång och daghem.

| M. | År 2010 antogs 17 indikatorer för den övergripande strategin (10), och framgångsrika insatser har gjorts för att lägga fram den första övervakningsrapporten utifrån dessa indikatorer under 2011 (11). Det behövs en omfattande EU-övervakningsrapport som grundar sig på en klart definierad metodik och lämpliga indikatorer. |
| --- | --- |

M.

År 2010 antogs 17 indikatorer för den övergripande strategin (10), och framgångsrika insatser har gjorts för att lägga fram den första övervakningsrapporten utifrån dessa indikatorer under 2011 (11). Det behövs en omfattande EU-övervakningsrapport som grundar sig på en klart definierad metodik och lämpliga indikatorer.

| N. | Nationella handlingsplaner avseende kvinnor, fred och säkerhet är mycket viktiga och bör grunda sig på enhetliga europeiska minimistandarder vad gäller mål, genomförande och övervakning i EU. |
| --- | --- |

N.

Nationella handlingsplaner avseende kvinnor, fred och säkerhet är mycket viktiga och bör grunda sig på enhetliga europeiska minimistandarder vad gäller mål, genomförande och övervakning i EU.

| O. | Kommissionen beslutade den 31 augusti 2011 att anslå ytterligare 300 miljoner euro för fred och säkerhet i Afrika. Minst tolv afrikanska stater betraktas som aktuella konfliktregioner 2011 och deras sammanlagda befolkning uppskattas till 386,6 miljoner människor. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen beslutade den 31 augusti 2011 att anslå ytterligare 300 miljoner euro för fred och säkerhet i Afrika. Minst tolv afrikanska stater betraktas som aktuella konfliktregioner 2011 och deras sammanlagda befolkning uppskattas till 386,6 miljoner människor.

| P. | I länder som genomgår återuppbyggnadsprocesser och återintegreringsprocesser efter konflikter är institutionella mekanismer och åtaganden för jämställdhet effektiva första steg för att skydda och främja kvinnors rättigheter. Det är en nödvändig förutsättning för fredsbyggandet, för en gemensam och hållbar utveckling och för att det ska kunna skapas ett demokratiskt samhälle där man värnar om kvinnors rättigheter och jämställdhet att alla berörda aktörer, såsom regeringar och politiska företrädare, civilsamhället och akademiker engagerar sig. Det är även nödvändigt att organisationer, grupper och nätverk för kvinnor direkt deltar, vilka bör få politiskt, ekonomiskt och juridiskt stöd för att utveckla program, bland annat för de mest sårbara grupperna i samhället, såsom invandrare, internflyktingar, flyktingkvinnor och återvändande kvinnor. |
| --- | --- |

P.

I länder som genomgår återuppbyggnadsprocesser och återintegreringsprocesser efter konflikter är institutionella mekanismer och åtaganden för jämställdhet effektiva första steg för att skydda och främja kvinnors rättigheter. Det är en nödvändig förutsättning för fredsbyggandet, för en gemensam och hållbar utveckling och för att det ska kunna skapas ett demokratiskt samhälle där man värnar om kvinnors rättigheter och jämställdhet att alla berörda aktörer, såsom regeringar och politiska företrädare, civilsamhället och akademiker engagerar sig. Det är även nödvändigt att organisationer, grupper och nätverk för kvinnor direkt deltar, vilka bör få politiskt, ekonomiskt och juridiskt stöd för att utveckla program, bland annat för de mest sårbara grupperna i samhället, såsom invandrare, internflyktingar, flyktingkvinnor och återvändande kvinnor.

| Q. | De mer djupgående orsakerna till kvinnors utsatthet i konfliktsituationer står ofta att finna i deras begränsade tillträde till bland annat utbildning och arbete. Att kvinnor tillåts delta ekonomiskt och på samma villkor är därför ett nödvändigt krav i kampen mot det könsspecifika våldet i samband med väpnade konflikter. Kvinnors deltagande på styrelsenivå, både vid förhandlingsbordet och i aktiva roller under en fredlig övergång, är fortsatt väldigt begränsat, trots att detta är en högprioriterad fråga och en förutsättning för att uppnå jämställdhet. |
| --- | --- |

Q.

De mer djupgående orsakerna till kvinnors utsatthet i konfliktsituationer står ofta att finna i deras begränsade tillträde till bland annat utbildning och arbete. Att kvinnor tillåts delta ekonomiskt och på samma villkor är därför ett nödvändigt krav i kampen mot det könsspecifika våldet i samband med väpnade konflikter. Kvinnors deltagande på styrelsenivå, både vid förhandlingsbordet och i aktiva roller under en fredlig övergång, är fortsatt väldigt begränsat, trots att detta är en högprioriterad fråga och en förutsättning för att uppnå jämställdhet.

Kvinnligt ledarskap inom freds- och säkerhetsområdet

| 1. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja ett krav om kvinnligt deltagande i de internationella grupper som leder fredsförhandlingar, och kräver också att framsteg görs för att uppnå ett permanent deltagande av kvinnliga ledare, lokala kvinnorättsorganisationer och/eller grupper inom det civila samhället vid förhandlingsbordet under hela fredsprocessen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar EU att stödja ett krav om kvinnligt deltagande i de internationella grupper som leder fredsförhandlingar, och kräver också att framsteg görs för att uppnå ett permanent deltagande av kvinnliga ledare, lokala kvinnorättsorganisationer och/eller grupper inom det civila samhället vid förhandlingsbordet under hela fredsprocessen.

| 2. | Europaparlamentet betonar den politiska dialogens betydelse för att öka kvinnors medinflytande, och uppmanar EU:s delegationer att även ta upp kvinno-, freds- och säkerhetsrelaterade frågor i sina politiska och människorättsrelaterade dialoger med värdlandets regering. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att aktivt uppmuntra och stödja kvinnor att delta i deras förbindelser med länder och organisationer utanför EU. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar den politiska dialogens betydelse för att öka kvinnors medinflytande, och uppmanar EU:s delegationer att även ta upp kvinno-, freds- och säkerhetsrelaterade frågor i sina politiska och människorättsrelaterade dialoger med värdlandets regering. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att aktivt uppmuntra och stödja kvinnor att delta i deras förbindelser med länder och organisationer utanför EU.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors medinflytande i utvecklingssamarbetet, och uppmanar EU:s höga representant att göra allt som krävs för att ge EU:s delegationspersonal tillräcklig och ändamålsenlig utbildning för att de ska kunna tillämpa en genusmedveten strategi i samband med fredsbevarande, konfliktförebyggande och fredskapande åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera tillräckligt tekniskt och ekonomiskt stöd till program som gör det möjligt för kvinnor att delta fullt ut i fredsförhandlingar och som ger kvinnor ökat medinflytande i det civila samhället i stort. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors medinflytande i utvecklingssamarbetet, och uppmanar EU:s höga representant att göra allt som krävs för att ge EU:s delegationspersonal tillräcklig och ändamålsenlig utbildning för att de ska kunna tillämpa en genusmedveten strategi i samband med fredsbevarande, konfliktförebyggande och fredskapande åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera tillräckligt tekniskt och ekonomiskt stöd till program som gör det möjligt för kvinnor att delta fullt ut i fredsförhandlingar och som ger kvinnor ökat medinflytande i det civila samhället i stort.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att aktivt verka för att fler kvinnor deltar i militära och civila fredsbevarande insatser, särskilt i ledande positioner, och uppmanar i detta sammanhang till






  — | genomförande av nationella kampanjer för att framhålla militären och polisen som en realistisk möjlighet för såväl kvinnor som män, i syfte att bekämpa eventuella stereotyper; dessa kampanjer bör omfatta informationsträffar och ”öppet hus”-dagar med saklig information om utbildnings- och anställningsmöjligheter i försvarsmakten, |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att aktivt verka för att fler kvinnor deltar i militära och civila fredsbevarande insatser, särskilt i ledande positioner, och uppmanar i detta sammanhang till

—

genomförande av nationella kampanjer för att framhålla militären och polisen som en realistisk möjlighet för såväl kvinnor som män, i syfte att bekämpa eventuella stereotyper; dessa kampanjer bör omfatta informationsträffar och ”öppet hus”-dagar med saklig information om utbildnings- och anställningsmöjligheter i försvarsmakten,

| — | en översyn av militärens befordringspolicy, för att granska om kvinnor, trots att de ska vara jämställda med sina manliga kolleger, missgynnats vid kommande befordringar, |
| --- | --- |

—

en översyn av militärens befordringspolicy, för att granska om kvinnor, trots att de ska vara jämställda med sina manliga kolleger, missgynnats vid kommande befordringar,

| — | införande av en kvinnovänlig politik inom militären, t.ex. möjlighet till mammaledighet, |
| --- | --- |

—

införande av en kvinnovänlig politik inom militären, t.ex. möjlighet till mammaledighet,

| — | främjande av förebilder – kvinnor som visat stort mod och som medverkat till att få till stånd en förändring genom sina insatser, |
| --- | --- |

—

främjande av förebilder – kvinnor som visat stort mod och som medverkat till att få till stånd en förändring genom sina insatser,

| — | inbegripande av fler kvinnor, särskilt vad gäller civila uppdrag, på ledande poster och i kontakterna med lokalsamhället, |
| --- | --- |

—

inbegripande av fler kvinnor, särskilt vad gäller civila uppdrag, på ledande poster och i kontakterna med lokalsamhället,

| — | grundlig utbildning av män och kvinnor som integrerar med civilsamhället i könsrelaterade frågor, i skyddsfrågor, i kvinnors och barns särskilda behov och mänskliga rättigheter i konfliktsituationer, liksom i värdlandets kultur och traditioner, för att förbättra skyddet för dem som deltar och se till att kvinnor och män ges samma utbildning. |
| --- | --- |

—

grundlig utbildning av män och kvinnor som integrerar med civilsamhället i könsrelaterade frågor, i skyddsfrågor, i kvinnors och barns särskilda behov och mänskliga rättigheter i konfliktsituationer, liksom i värdlandets kultur och traditioner, för att förbättra skyddet för dem som deltar och se till att kvinnor och män ges samma utbildning.

| 5. | Europaparlamentet kräver att det avsätts tillräckliga EU-medel, bland annat under stabilitetsinstrumentet, för att stödja kvinnors aktiva deltagande i och bidrag till representativa institutioner på nationell och lokal nivå och på alla beslutsnivåer i konfliktlösningsprocesser, i fredsförhandlingar, i fredsskapande åtgärder och vid planeringen för situationen efter konflikter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kräver att det avsätts tillräckliga EU-medel, bland annat under stabilitetsinstrumentet, för att stödja kvinnors aktiva deltagande i och bidrag till representativa institutioner på nationell och lokal nivå och på alla beslutsnivåer i konfliktlösningsprocesser, i fredsförhandlingar, i fredsskapande åtgärder och vid planeringen för situationen efter konflikter.

| 6. | Europaparlamentet framhåller behovet av att upprätta en uppförandekod för EU-personal som deltar i militära och civila uppdrag, där man förtydligar att sexuellt utnyttjande är oförsvarligt och brottsligt, samt kräver att denna kod tillämpas strikt då sexuella våldshandlingar har begåtts av personal i humanitärt arbete, företrädare för internationella institutioner, fredsbevarande styrkor och diplomater genom hårda administrativa och straffrättsliga påföljder. Parlamentet kräver nolltolerans mot sexuellt utnyttjande av barn och kvinnor i väpnade konflikter och flyktingläger och välkomnar i detta sammanhang att FN nyligen inlett utredningar av anklagelserna om att dess fredsbevarande styrkor i Elfenbenskusten har gjort sig skyldiga till sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller behovet av att upprätta en uppförandekod för EU-personal som deltar i militära och civila uppdrag, där man förtydligar att sexuellt utnyttjande är oförsvarligt och brottsligt, samt kräver att denna kod tillämpas strikt då sexuella våldshandlingar har begåtts av personal i humanitärt arbete, företrädare för internationella institutioner, fredsbevarande styrkor och diplomater genom hårda administrativa och straffrättsliga påföljder. Parlamentet kräver nolltolerans mot sexuellt utnyttjande av barn och kvinnor i väpnade konflikter och flyktingläger och välkomnar i detta sammanhang att FN nyligen inlett utredningar av anklagelserna om att dess fredsbevarande styrkor i Elfenbenskusten har gjort sig skyldiga till sexuellt utnyttjande.

Väpnade konflikters konsekvenser för kvinnor

| 7. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt den fortsatta användningen av sexuellt våld mot kvinnor som ett vapen i krig, något som är likställt med krigsförbrytelse. Parlamentet är medvetet om att sådana övergrepp allvarligt skadar offren fysiskt och psykiskt och att de får traumatiska konsekvenser för deras familjer, och understryker att man måste gripa sig an denna företeelse genom stödprogram för offren. Parlamentet uppmanar med kraft de politiska makthavarna att lägga fram en samordnad uppsättning åtgärder för att förhindra och minska användningen av sexuellt våld och uppmärksammar i detta sammanhang den förfärliga situationen i Kongo. Parlamentet påminner om att ett antal massvåldtäkter ägde rum mellan den 30 juli och den 4 augusti 2010 i östra Kongos gruvdistrikt, att minst 8 300 våldtäkter rapporterades 2009 i östra Kongo och att minst 1 244 kvinnor rapporteras ha blivit våldtagna under första kvartalet 2010, vilket är i genomsnitt 14 våldtäkter per dag. Parlamentet påpekar att denna situation fortfarande inte ändrats 2011 och uppmanar med kraft EU:s båda uppdrag i Demokratiska republiken Kongo – Eupol RD Congo och Eusec RD Congo – att se till att kampen mot sexuellt våld och kvinnors deltagande prioriteras högst i de insatser som görs för att reformera den kongolesiska säkerhetssektorn. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt den fortsatta användningen av sexuellt våld mot kvinnor som ett vapen i krig, något som är likställt med krigsförbrytelse. Parlamentet är medvetet om att sådana övergrepp allvarligt skadar offren fysiskt och psykiskt och att de får traumatiska konsekvenser för deras familjer, och understryker att man måste gripa sig an denna företeelse genom stödprogram för offren. Parlamentet uppmanar med kraft de politiska makthavarna att lägga fram en samordnad uppsättning åtgärder för att förhindra och minska användningen av sexuellt våld och uppmärksammar i detta sammanhang den förfärliga situationen i Kongo. Parlamentet påminner om att ett antal massvåldtäkter ägde rum mellan den 30 juli och den 4 augusti 2010 i östra Kongos gruvdistrikt, att minst 8 300 våldtäkter rapporterades 2009 i östra Kongo och att minst 1 244 kvinnor rapporteras ha blivit våldtagna under första kvartalet 2010, vilket är i genomsnitt 14 våldtäkter per dag. Parlamentet påpekar att denna situation fortfarande inte ändrats 2011 och uppmanar med kraft EU:s båda uppdrag i Demokratiska republiken Kongo – Eupol RD Congo och Eusec RD Congo – att se till att kampen mot sexuellt våld och kvinnors deltagande prioriteras högst i de insatser som görs för att reformera den kongolesiska säkerhetssektorn.

| 8. | Med tanke på att sexuellt våld, vilket oftast drabbar kvinnor och barn, särskilt förvärras av bland annat könsskillnader, spridningen av våld i allmänhet och militariseringen av samhället och nedbrytningen av samhällsstrukturerna i synnerhet, anser Europaparlamentet att särskild hänsyn bör tas till och medel tillhandahållas för att förhindra sådana krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

8.

Med tanke på att sexuellt våld, vilket oftast drabbar kvinnor och barn, särskilt förvärras av bland annat könsskillnader, spridningen av våld i allmänhet och militariseringen av samhället och nedbrytningen av samhällsstrukturerna i synnerhet, anser Europaparlamentet att särskild hänsyn bör tas till och medel tillhandahållas för att förhindra sådana krigsförbrytelser.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för att familjeåtgärder antas för att begränsa de negativa konsekvenserna av väpnade konflikter för familjelivet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för att familjeåtgärder antas för att begränsa de negativa konsekvenserna av väpnade konflikter för familjelivet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar till ett närmare samarbete med lokala kvinnoorganisationer för att upprätta ett system för tidig varning och eventuellt göra det möjligt för dem att själva förhindra övergreppen eller minska deras förekomst. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar till ett närmare samarbete med lokala kvinnoorganisationer för att upprätta ett system för tidig varning och eventuellt göra det möjligt för dem att själva förhindra övergreppen eller minska deras förekomst.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja lokala grupper i det civila samhället, särskilt kvinnogrupper och grupper med en jämställdhetsmedveten agenda, genom att tillhandahålla finansiering och kapacitetsuppbyggnad så att grupperna kan uppfylla sin övervakande funktion, särskilt i sönderfallande stater. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja lokala grupper i det civila samhället, särskilt kvinnogrupper och grupper med en jämställdhetsmedveten agenda, genom att tillhandahålla finansiering och kapacitetsuppbyggnad så att grupperna kan uppfylla sin övervakande funktion, särskilt i sönderfallande stater.

| 12. | Europaparlamentet förfäras över att sexuella våldsförbrytare förblir ostraffade. Parlamentet uppmanar med kraft till att straffriheten för dessa förbrytare upphör, och uppmanar med kraft de nationella myndigheterna att säkerställa att tillämpliga lagar i fråga om straffrihet respekteras. Parlamentet kräver dessutom att rättssystemet stärks genom att domare och åklagare ges utbildning för att förbättra utredningsarbetet och skärpa straffen för sexuellt våld. Dessa åtal bör ges stor uppmärksamhet och publicitet för att signalera att sådana metoder är oacceptabla. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet förfäras över att sexuella våldsförbrytare förblir ostraffade. Parlamentet uppmanar med kraft till att straffriheten för dessa förbrytare upphör, och uppmanar med kraft de nationella myndigheterna att säkerställa att tillämpliga lagar i fråga om straffrihet respekteras. Parlamentet kräver dessutom att rättssystemet stärks genom att domare och åklagare ges utbildning för att förbättra utredningsarbetet och skärpa straffen för sexuellt våld. Dessa åtal bör ges stor uppmärksamhet och publicitet för att signalera att sådana metoder är oacceptabla.

| 13. | Europaparlamentet kräver att frågan om straffrihet görs till en central del av fredsförhandlingar, eftersom det inte bör vara möjligt att stifta fred utan rättvisa, och att förövarna ska ställas inför rätta och bära de straffrättsliga konsekvenserna av sina handlingar. Parlamentet understryker dessutom att frågan om straffrihet inte är förhandlingsbar. Parlamentet beklagar att rättsliga förfaranden mot förövare av våld mot kvinnor i krig ofta är alltför utdragna, vilket skapar ytterligare lidande för offren, och kräver därför tillförlitliga och rättvisa domar som utdöms inom skälig tid och med respekt för kvinnliga krigsoffers värdighet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet kräver att frågan om straffrihet görs till en central del av fredsförhandlingar, eftersom det inte bör vara möjligt att stifta fred utan rättvisa, och att förövarna ska ställas inför rätta och bära de straffrättsliga konsekvenserna av sina handlingar. Parlamentet understryker dessutom att frågan om straffrihet inte är förhandlingsbar. Parlamentet beklagar att rättsliga förfaranden mot förövare av våld mot kvinnor i krig ofta är alltför utdragna, vilket skapar ytterligare lidande för offren, och kräver därför tillförlitliga och rättvisa domar som utdöms inom skälig tid och med respekt för kvinnliga krigsoffers värdighet.

| 14. | Europaparlamentet påminner om utbildningens viktiga roll för kvinnors och flickors frigörelse liksom för bekämpandet av stereotyper och för att förändra attityder. Parlamentet kräver att man inrättar nya och/eller förstärker befintliga informationsprogram inom ramen för utbildningsprogram som betonar respekten för kvinnors värdighet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om utbildningens viktiga roll för kvinnors och flickors frigörelse liksom för bekämpandet av stereotyper och för att förändra attityder. Parlamentet kräver att man inrättar nya och/eller förstärker befintliga informationsprogram inom ramen för utbildningsprogram som betonar respekten för kvinnors värdighet.

| 15. | Europaparlamentet kräver att väpnade styrkor upprättar kvinnokliniker för att hantera sexuellt och psykologiskt våld i krigszoner. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att väpnade styrkor upprättar kvinnokliniker för att hantera sexuellt och psykologiskt våld i krigszoner.

| 16. | Europaparlamentet kräver att kvinnor som utsätts för misshandel och våld i samband med konflikter ska kunna väcka sin talan inför internationella domstolar under värdiga förhållanden och att dessa domstolar skyddar dem mot fysiskt våld och traumatiska upplevelser som de skulle kunna utsättas för under förhör, då ingen hänsyn tas till känslomässiga chocker. Parlamentet kräver att rättvisa skipas för dem både civilrättsligt och straffrättsligt och att stödprogram genomförs för att de ska kunna återanpassa sig ekonomiskt, socialt och mentalt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet kräver att kvinnor som utsätts för misshandel och våld i samband med konflikter ska kunna väcka sin talan inför internationella domstolar under värdiga förhållanden och att dessa domstolar skyddar dem mot fysiskt våld och traumatiska upplevelser som de skulle kunna utsättas för under förhör, då ingen hänsyn tas till känslomässiga chocker. Parlamentet kräver att rättvisa skipas för dem både civilrättsligt och straffrättsligt och att stödprogram genomförs för att de ska kunna återanpassa sig ekonomiskt, socialt och mentalt.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att aktivt stödja genomförandet av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor med hjälp av specifika åtgärder som t.ex.






  — | inrättande av ett effektivt system för övervakning av alla rättsprocesser rörande våld av denna karaktär och uppföljningen av dessa processer, |
| --- | --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att aktivt stödja genomförandet av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor med hjälp av specifika åtgärder som t.ex.

—

inrättande av ett effektivt system för övervakning av alla rättsprocesser rörande våld av denna karaktär och uppföljningen av dessa processer,

| — | antagande av åtgärder, strategier och program som inte enbart fokuserar på skydd och åtal utan även och framför allt på förebyggande åtgärder, |
| --- | --- |

—

antagande av åtgärder, strategier och program som inte enbart fokuserar på skydd och åtal utan även och framför allt på förebyggande åtgärder,

| — | program för gratis hälso- och psykologrådgivning till våldsoffer på deras modersmål och i överensstämmelse med deras kultur och sedvänjor och, om möjligt, av kvinnliga yrkesutövare, |
| --- | --- |

—

program för gratis hälso- och psykologrådgivning till våldsoffer på deras modersmål och i överensstämmelse med deras kultur och sedvänjor och, om möjligt, av kvinnliga yrkesutövare,

| — | program som erbjuder hälsokurser och lättillgängligt informationsmaterial, i synnerhet om reproduktiv och sexuell hälsa, för både kvinnor och män, och informationsprogram som är kulturanpassade, |
| --- | --- |

—

program som erbjuder hälsokurser och lättillgängligt informationsmaterial, i synnerhet om reproduktiv och sexuell hälsa, för både kvinnor och män, och informationsprogram som är kulturanpassade,

| — | särskilda åtgärder för att garantera kvinnor som befinner sig i en krigssituation rättvis tillgång till sjuk- och hälsovårdssystem (12), i synnerhet primärhälsovård, inbegripet mödra- och barnhälsovård i enlighet med den definition som WHO fastställt (13), samt gynekologisk och obstetrisk vård, |
| --- | --- |

—

särskilda åtgärder för att garantera kvinnor som befinner sig i en krigssituation rättvis tillgång till sjuk- och hälsovårdssystem (12), i synnerhet primärhälsovård, inbegripet mödra- och barnhälsovård i enlighet med den definition som WHO fastställt (13), samt gynekologisk och obstetrisk vård,

| — | vittnesskyddsprogram som kan skydda offer och uppmuntra dem att under fullständigt skydd träda fram och vittna mot sina angripare. |
| --- | --- |

—

vittnesskyddsprogram som kan skydda offer och uppmuntra dem att under fullständigt skydd träda fram och vittna mot sina angripare.

| 18. | Europaparlamentet understryker att det är oerhört viktigt att se till att kvinnor deltar på lika villkor i förfaranden för rättsliga reformer eller i internationella domstolsförfaranden så att de effektivt kan hävda att lika rättigheter bör tillämpas inom de nationella rättsystemen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att det är oerhört viktigt att se till att kvinnor deltar på lika villkor i förfaranden för rättsliga reformer eller i internationella domstolsförfaranden så att de effektivt kan hävda att lika rättigheter bör tillämpas inom de nationella rättsystemen.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och parlamentets delegationer att på olika sätt arbeta för att utvecklingsländer som ännu inte har undertecknat, ratificerat och genomfört Romstadgan (för Internationella brottmålsdomstolen) ska göra detta, eftersom det är en viktig åtgärd för att skydda kvinnors sexuella rättigheter i krigssituationer och förhindra att förövare går fria. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och parlamentets delegationer att på olika sätt arbeta för att utvecklingsländer som ännu inte har undertecknat, ratificerat och genomfört Romstadgan (för Internationella brottmålsdomstolen) ska göra detta, eftersom det är en viktig åtgärd för att skydda kvinnors sexuella rättigheter i krigssituationer och förhindra att förövare går fria.

| 20. | Europaparlamentet fördömer tagande av gisslan och kräver hårdare straff för användningen av mänskliga sköldar under konflikter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet fördömer tagande av gisslan och kräver hårdare straff för användningen av mänskliga sköldar under konflikter.

| 21. | Europaparlamentet begär att kvinnliga fångar separeras från män, framför allt för att sexuellt våld ska förhindras. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet begär att kvinnliga fångar separeras från män, framför allt för att sexuellt våld ska förhindras.

| 22. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att anhöriga till försvunna personer ska ha rätt att få veta vad som skett, och parlamentet uppmanar parter i väpnade konflikter att vidta alla åtgärder som krävs för att få fram vad som hänt med personer som rapporterats saknade. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att anhöriga till försvunna personer ska ha rätt att få veta vad som skett, och parlamentet uppmanar parter i väpnade konflikter att vidta alla åtgärder som krävs för att få fram vad som hänt med personer som rapporterats saknade.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser, som prioriterade områden inom ramen för instrumentet för utvecklingsfinansiering för perioden 2014–2020, särskilda bestämmelser som säkerställer kvinnor ytterligare skydd mot våldtäkter, tvångsprostitution och andra former av sexualbrott. Särskild omsorg bör också ägnas blivande mödrar och mödrar med små barn när det gäller tillhandahållande av livsmedel, kläder, evakuering och transporter samt vårdinrättningar i syfte att förhindra oönskade graviditeter och sexuellt överförbara sjukdomar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterlyser, som prioriterade områden inom ramen för instrumentet för utvecklingsfinansiering för perioden 2014–2020, särskilda bestämmelser som säkerställer kvinnor ytterligare skydd mot våldtäkter, tvångsprostitution och andra former av sexualbrott. Särskild omsorg bör också ägnas blivande mödrar och mödrar med små barn när det gäller tillhandahållande av livsmedel, kläder, evakuering och transporter samt vårdinrättningar i syfte att förhindra oönskade graviditeter och sexuellt överförbara sjukdomar.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta akutinsatsenheter bestående av utbildad personal (t.ex. läkare, psykologer, socialarbetare, juridiska rådgivare osv.) för att snabbt och på plats ge stöd till offer för könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta akutinsatsenheter bestående av utbildad personal (t.ex. läkare, psykologer, socialarbetare, juridiska rådgivare osv.) för att snabbt och på plats ge stöd till offer för könsrelaterat våld.

| 25. | Europaparlamentet gläder sig åt antagandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1960, i vilken det ställs krav på detaljerade upplysningar om personer som misstänks ha begått sexuella våldshandlingar i samband med väpnade konflikter, och uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sina ansträngningar för att genomföra denna resolution. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet gläder sig åt antagandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1960, i vilken det ställs krav på detaljerade upplysningar om personer som misstänks ha begått sexuella våldshandlingar i samband med väpnade konflikter, och uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sina ansträngningar för att genomföra denna resolution.

| 26. | Europaparlamentet efterlyser en analys av möjligheterna att utbetala en skälig ersättning till offren, även med hänsyn till hur deras familjer och barn påverkats psykiskt, i överensstämmelse med gällande internationell och nationell rätt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet efterlyser en analys av möjligheterna att utbetala en skälig ersättning till offren, även med hänsyn till hur deras familjer och barn påverkats psykiskt, i överensstämmelse med gällande internationell och nationell rätt.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra kvinnors rättigheter och tillgång till mark, arv, krediter och sparande efter konflikter, i synnerhet i länder där kvinnors äganderätt inte kan drivas igenom på rättslig väg eller inte är socialt accepterad. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra kvinnors rättigheter och tillgång till mark, arv, krediter och sparande efter konflikter, i synnerhet i länder där kvinnors äganderätt inte kan drivas igenom på rättslig väg eller inte är socialt accepterad.

| 28. | Europaparlamentet betonar behovet att komplettera bilden av kvinnor som sårbara offer med en bild av kvinnor som en mycket differentierad grupp av sociala aktörer, som ska ses som en värdefull tillgång med kapacitet och som har egna program. Kvinnor påverkar skeenden, och de måste vara med och forma utvecklingsprocessen. Parlamentet anser att kvinnor som tidigare varit krigsoffer inte längre endast får ses som krigsoffer, utan snarare som aktörer för stabilisering och konfliktlösning, och framhåller att kvinnor i allmänhet kan uppfylla denna roll först när de är jämbördigt representerade i politiska och ekonomiska beslutsfattande positioner. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar behovet att komplettera bilden av kvinnor som sårbara offer med en bild av kvinnor som en mycket differentierad grupp av sociala aktörer, som ska ses som en värdefull tillgång med kapacitet och som har egna program. Kvinnor påverkar skeenden, och de måste vara med och forma utvecklingsprocessen. Parlamentet anser att kvinnor som tidigare varit krigsoffer inte längre endast får ses som krigsoffer, utan snarare som aktörer för stabilisering och konfliktlösning, och framhåller att kvinnor i allmänhet kan uppfylla denna roll först när de är jämbördigt representerade i politiska och ekonomiska beslutsfattande positioner.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att vår förståelse för kvinnors roller i tidigare krigsdrabbade samhällen och deras bidrag till återuppbyggnad efter krig måste gå längre än den allmängiltiga skildringen av ”kvinnors erfarenheter av krig”, och att kvinnors specifika och annorlunda erfarenheter av krig måste erkännas. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påpekar att vår förståelse för kvinnors roller i tidigare krigsdrabbade samhällen och deras bidrag till återuppbyggnad efter krig måste gå längre än den allmängiltiga skildringen av ”kvinnors erfarenheter av krig”, och att kvinnors specifika och annorlunda erfarenheter av krig måste erkännas.

Rekommendationer

| 30. | Europaparlamentet anser att det bör inrättas en post som särskild EU-representant för kvinnor, fred och säkerhet inom utrikestjänsten för att integrera ett jämställdhetsperspektiv och skapa bättre förbindelser med motsvarande instanser i FN. Parlamentet anser att alla relevanta EU-politikområden, insatsgrupper och enheter/kontaktpunkter som sysslar med jämställdhets- och säkerhetsfrågor ska koordineras av och vara kopplade till denna särskilda EU-representant för att garantera enhetlighet och effektivitet liksom ett systematiskt, likformigt och övergripande genomförande av strategier och åtgärder. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att det bör inrättas en post som särskild EU-representant för kvinnor, fred och säkerhet inom utrikestjänsten för att integrera ett jämställdhetsperspektiv och skapa bättre förbindelser med motsvarande instanser i FN. Parlamentet anser att alla relevanta EU-politikområden, insatsgrupper och enheter/kontaktpunkter som sysslar med jämställdhets- och säkerhetsfrågor ska koordineras av och vara kopplade till denna särskilda EU-representant för att garantera enhetlighet och effektivitet liksom ett systematiskt, likformigt och övergripande genomförande av strategier och åtgärder.

| 31. | Europaparlamentet kräver att den informella arbetsgruppen för kvinnor, fred och säkerhet erkänns och ges stöd. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet kräver att den informella arbetsgruppen för kvinnor, fred och säkerhet erkänns och ges stöd.

| 32. | Europaparlamentet begär att ett jämställdhetsperspektiv tas med inom fredsforskningen, i konfliktförebyggande, konfliktlösande och fredsbevarande insatser samt i återanpassning och återuppbyggnad efter konflikter och att det ska finnas en jämställdhetsaspekt i landstrategidokumenten. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet begär att ett jämställdhetsperspektiv tas med inom fredsforskningen, i konfliktförebyggande, konfliktlösande och fredsbevarande insatser samt i återanpassning och återuppbyggnad efter konflikter och att det ska finnas en jämställdhetsaspekt i landstrategidokumenten.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att i sina insatser för kvinnor i konfliktområden ta med utvecklingsfrågor, särskilt erkännandet av mödrars rätt att få stöd och skydd och att ta hand om och uppfostra sina barn samt kvinnors hälsa och ekonomiska trygghet, varvid frågan om egendomsrätt, framför allt i anslutning till ägande och brukande av mark, särskilt bör uppmärksammas. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att i sina insatser för kvinnor i konfliktområden ta med utvecklingsfrågor, särskilt erkännandet av mödrars rätt att få stöd och skydd och att ta hand om och uppfostra sina barn samt kvinnors hälsa och ekonomiska trygghet, varvid frågan om egendomsrätt, framför allt i anslutning till ägande och brukande av mark, särskilt bör uppmärksammas.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar EU:s beslut att anta en lista med 17 genomförandeindikatorer som ska utvärdera EU:s egna resultat när det gäller jämställdhetsfrågor i länder som är sköra, eller som genomgår eller just genomgått en konflikt. Parlamentet understryker att dessa indikatorer måste förbättras och att de också bör omfatta kvalitativa mätningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att beakta slutsatserna från detta utvärderingsarbete under programplanerings- och genomförandefaserna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar EU:s beslut att anta en lista med 17 genomförandeindikatorer som ska utvärdera EU:s egna resultat när det gäller jämställdhetsfrågor i länder som är sköra, eller som genomgår eller just genomgått en konflikt. Parlamentet understryker att dessa indikatorer måste förbättras och att de också bör omfatta kvalitativa mätningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att beakta slutsatserna från detta utvärderingsarbete under programplanerings- och genomförandefaserna.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att, i enlighet med artikel 9 i rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010, se till att programplaneringen, genomförandet och övervakningen av länderinitiativen för främjande av ett genusperspektiv före konflikter, under konflikter och tiden därefter sköts på delegationsnivå, så att man bättre kan inrikta sig på de specifika omständigheter som utmärker varje situation och sannolikheten att det redan finns en regional dimension. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att, i enlighet med artikel 9 i rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010, se till att programplaneringen, genomförandet och övervakningen av länderinitiativen för främjande av ett genusperspektiv före konflikter, under konflikter och tiden därefter sköts på delegationsnivå, så att man bättre kan inrikta sig på de specifika omständigheter som utmärker varje situation och sannolikheten att det redan finns en regional dimension.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta, genomföra och övervaka sina nationella handlingsplaner avseende kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU och medlemsstaterna att i sina planer och strategier inbegripa en uppsättning minimistandarder som bygger på realistiska mål med specifika indikatorer, riktmärken, tidsfrister, budgetanslag och en effektiv övervakningsmekanism. Parlamentet understryker vikten av att engagera frivilligorganisationer i utvecklingen, genomförandet och övervakningen av handlingsplanerna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta, genomföra och övervaka sina nationella handlingsplaner avseende kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU och medlemsstaterna att i sina planer och strategier inbegripa en uppsättning minimistandarder som bygger på realistiska mål med specifika indikatorer, riktmärken, tidsfrister, budgetanslag och en effektiv övervakningsmekanism. Parlamentet understryker vikten av att engagera frivilligorganisationer i utvecklingen, genomförandet och övervakningen av handlingsplanerna.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU att säkra en balanserad rekrytering till uppdrag och insatser och att tillsätta fler kvinnor på ledande befattningar, t.ex. som ordförande för EU-delegationer till tredjeländer och som EU-beskickningschefer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar EU att säkra en balanserad rekrytering till uppdrag och insatser och att tillsätta fler kvinnor på ledande befattningar, t.ex. som ordförande för EU-delegationer till tredjeländer och som EU-beskickningschefer.

| 38. | Europaparlamentet uppmärksammar kommissionens krav på att EU ska ha som grundläggande mål att stödja tredjeländer när det gäller efterlevnad och förverkligande av internationella krav, som t.ex. konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, handlingsprogrammet från Kairo, handlingsplanen från Peking samt FN:s millenniedeklaration. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmärksammar kommissionens krav på att EU ska ha som grundläggande mål att stödja tredjeländer när det gäller efterlevnad och förverkligande av internationella krav, som t.ex. konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, handlingsprogrammet från Kairo, handlingsplanen från Peking samt FN:s millenniedeklaration.

| 39. | Europaparlamentet stöder helhjärtat användningen av jämställdhetsrådgivare eller kontaktpunkter för jämställdhetsfrågor vid uppdrag och delegationer som faller inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, och uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att säkra att de inte får dubbla funktioner och att de ges tillräckliga resurser och befogenheter. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet stöder helhjärtat användningen av jämställdhetsrådgivare eller kontaktpunkter för jämställdhetsfrågor vid uppdrag och delegationer som faller inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, och uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att säkra att de inte får dubbla funktioner och att de ges tillräckliga resurser och befogenheter.

| 40. | Europaparlamentet understryker vikten av kampanjer för att öka medvetenheten i kampen mot stereotyper, diskriminering (på grund av kön, kultur eller religion) och våld i hemmet och för att främja jämställdhet i stort. Parlamentet påpekar att dessa kampanjer bör kompletteras med insatser för att främja en positiv kvinnosyn genom kvinnliga förebilder i medier, reklam, läromedel och på internet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker vikten av kampanjer för att öka medvetenheten i kampen mot stereotyper, diskriminering (på grund av kön, kultur eller religion) och våld i hemmet och för att främja jämställdhet i stort. Parlamentet påpekar att dessa kampanjer bör kompletteras med insatser för att främja en positiv kvinnosyn genom kvinnliga förebilder i medier, reklam, läromedel och på internet.

| 41. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av ett lämpligt offentligt förfarande för klagomål i samband med GSFP-uppdrag, som särskilt ska bistå vid rapportering av sexuellt och könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att inkludera en detaljerad rapport om kvinnor, fred och säkerhet i halvårsutvärderingen av GSFP-uppdrag, och påminner samtidigt om att GSFP-uppdragen är ett av EU:s viktigaste instrument för att uppnå målen i FN:s säkerhetsråds resolutioner 1820 och 1325 i krisdrabbade länder och regioner. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet efterlyser inrättandet av ett lämpligt offentligt förfarande för klagomål i samband med GSFP-uppdrag, som särskilt ska bistå vid rapportering av sexuellt och könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att inkludera en detaljerad rapport om kvinnor, fred och säkerhet i halvårsutvärderingen av GSFP-uppdrag, och påminner samtidigt om att GSFP-uppdragen är ett av EU:s viktigaste instrument för att uppnå målen i FN:s säkerhetsråds resolutioner 1820 och 1325 i krisdrabbade länder och regioner.

| 42. | Europaparlamentet kräver att specifika budgetmedel avsätts för utvärdering och övervakning av data som samlats in på grundval av de indikatorer som tagits fram på EU-nivå. Parlamentet efterlyser även specifika budgetposter för jämställdhetsexpertis och för projekt och aktiviteter om kvinnor, fred och säkerhet i uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet kräver att specifika budgetmedel avsätts för utvärdering och övervakning av data som samlats in på grundval av de indikatorer som tagits fram på EU-nivå. Parlamentet efterlyser även specifika budgetposter för jämställdhetsexpertis och för projekt och aktiviteter om kvinnor, fred och säkerhet i uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar EU:s budgetmyndighet att utöka det finansiella stödet för främjande av jämställdheten och kvinnors rättigheter i de framtida innovativa instrumenten för utvecklingsfinansiering för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar EU:s budgetmyndighet att utöka det finansiella stödet för främjande av jämställdheten och kvinnors rättigheter i de framtida innovativa instrumenten för utvecklingsfinansiering för perioden 2014–2020.

| 44. | Europarlamentet uppmanar EU:s höga representant och kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra den kompletterande karaktären mellan och mobiliseringen i tid av alla finansiella instrument för EU:s externa insatser, nämligen Europeiska utvecklingsfonden, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, instrumentet för stöd inför anslutningen, det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter samt stabilitetsinstrumentet, för att undvika en splittrad EU-insats när det gäller kvinnors situation i krig. |
| --- | --- |

44.

Europarlamentet uppmanar EU:s höga representant och kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra den kompletterande karaktären mellan och mobiliseringen i tid av alla finansiella instrument för EU:s externa insatser, nämligen Europeiska utvecklingsfonden, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, instrumentet för stöd inför anslutningen, det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter samt stabilitetsinstrumentet, för att undvika en splittrad EU-insats när det gäller kvinnors situation i krig.

| 45. | Europaparlamentet kräver särskilt stöd från Europeiska jämställdhetsinstitutet för insamling, bearbetning och genomförande av Peking-indikatorerna inom området kvinnor och väpnade konflikter. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet kräver särskilt stöd från Europeiska jämställdhetsinstitutet för insamling, bearbetning och genomförande av Peking-indikatorerna inom området kvinnor och väpnade konflikter.

| 46. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som EU:s och FN:s partnerskap om jämställdhet för fred och utveckling spelar, vilket syftar till att fastställa sätt att integrera jämställdhet och mänskliga rättigheter för kvinnor i nya stödformer och till att stödja nationella parters insatser för att uppfylla internationella skyldigheter på jämställdhetsområdet och för att komplettera sina åtaganden på detta område med lämpliga ekonomiska anslag i nationella utvecklingsprogram och budgetar. Detta projekt är särskilt inriktat på kvinnors roll i konfliktsituationer och efter konflikter och framför allt på genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll som EU:s och FN:s partnerskap om jämställdhet för fred och utveckling spelar, vilket syftar till att fastställa sätt att integrera jämställdhet och mänskliga rättigheter för kvinnor i nya stödformer och till att stödja nationella parters insatser för att uppfylla internationella skyldigheter på jämställdhetsområdet och för att komplettera sina åtaganden på detta område med lämpliga ekonomiska anslag i nationella utvecklingsprogram och budgetar. Detta projekt är särskilt inriktat på kvinnors roll i konfliktsituationer och efter konflikter och framför allt på genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar unionen att prioritera inrättandet av skolor när den bistår med återuppbyggnadshjälp efter konflikter för att pojkar och flickor ska kunna erbjudas bättre utbildning. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar unionen att prioritera inrättandet av skolor när den bistår med återuppbyggnadshjälp efter konflikter för att pojkar och flickor ska kunna erbjudas bättre utbildning.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar olika initiativ för att ta fram könsrelaterade indikatorer för snabba insatser vid och övervakning av konflikter, såsom de som vidtagits av FN:s utvecklingsfond för kvinnor (Unifem), Europarådet, Swisspeace, International Alert och Forum on Early Warning and Early Response. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar olika initiativ för att ta fram könsrelaterade indikatorer för snabba insatser vid och övervakning av konflikter, såsom de som vidtagits av FN:s utvecklingsfond för kvinnor (Unifem), Europarådet, Swisspeace, International Alert och Forum on Early Warning and Early Response.

| 49. | Europaparlamentet understryker vikten av att sätta kvinnor i centrum för strategier som rör vattenförsörjning, sanitetstjänster och hygien i konfliktområden och tidigare konfliktdrabbade områden. Parlamentet understryker därför vikten av att utöka tillgången till säkert dricksvatten, fullgoda sanitetstjänster och vatten för produktionsändamål. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker vikten av att sätta kvinnor i centrum för strategier som rör vattenförsörjning, sanitetstjänster och hygien i konfliktområden och tidigare konfliktdrabbade områden. Parlamentet understryker därför vikten av att utöka tillgången till säkert dricksvatten, fullgoda sanitetstjänster och vatten för produktionsändamål.

*

* *

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  A/RES/48/104.

(2)  Bilaga till rådets slutsatser av den 7 mars 2011.

(3)  Rådets dokument 09990/2011 av den 11 maj 2011.

(4)  Rådets dokument 15671/1/2008 av den 1 december 2008.

(5)  Rådets dokument 08373/3/2005 av den 18 maj 2005.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2010)0439.

(7)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 32.

(8)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 287.

(9)  ”Ten-year Impact Study on Implementation of UN Security Council Resolution 1325 (2000) on Women, Peace and Security in Peacekeeping”, slutlig rapport från FN:s avdelning för fredsbevarande operationer och fältstöd, 2010.

(10)  Rådets dokument 11948/2010 av den 14 juli 2010.

(11)  Rådets dokument 09990/2011 av den 11 maj 2011.

(12)  I enlighet med definitionen i artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och i enlighet med Europarådets reviderade europeiska sociala stadga del I princip 11.

(13)  56:e världshälsoförsamlingen A56/27, punkt 14.18 i den preliminära dagordningen, den 24 april 2003, Internationella primärvårdskonferensen i Alma-Ata, 25-årsjubileet, rapport från sekretariatet.

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/83

---

Torsdagen den 2 februari 2012EU:s utvecklingssamarbete till stöd för målet om tillgång till energi för alla senast 2030

P7_TA(2012)0029

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om EU:s utvecklingssamarbete till stöd för målet om tillgång till energi för alla senast 2030 (2011/2112(INI))

2013/C 239 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av att Förenta nationernas generalförsamling har utsett 2012 till Internationella året för hållbar energi för alla för att uppmärksamma att tillgången till energi är avgörande för en hållbar ekonomisk utveckling och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Förenta nationernas generalförsamling har utsett 2012 till Internationella året för hållbar energi för alla för att uppmärksamma att tillgången till energi är avgörande för en hållbar ekonomisk utveckling och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen (1),

| — | med beaktande av att FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon har lanserat ett initiativ för hållbar energi för alla (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon har lanserat ett initiativ för hållbar energi för alla (2),

| — | med beaktande av att FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon har tillsatt en rådgivande grupp om energi och klimatförändringar (AGECC) och att denna i sina rekommendationer av den 28 april 2010 prioriterade det internationella målet om allmän tillgång till moderna energitjänster för alla senast 2030 och en minskning av den globala energiintensiteten med 40 procent till 2030 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon har tillsatt en rådgivande grupp om energi och klimatförändringar (AGECC) och att denna i sina rekommendationer av den 28 april 2010 prioriterade det internationella målet om allmän tillgång till moderna energitjänster för alla senast 2030 och en minskning av den globala energiintensiteten med 40 procent till 2030 (3),

| — | med beaktande av Internationella energiorganets (IEA) rapport ”World Energy Outlook 2011”, i vilken man betonar att omkring 1,3 miljarder människor runtom i världen inte har tillgång till elektricitet och att omkring 2,7 miljarder människor saknar möjlighet att laga mat på ett hygieniskt sätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella energiorganets (IEA) rapport ”World Energy Outlook 2011”, i vilken man betonar att omkring 1,3 miljarder människor runtom i världen inte har tillgång till elektricitet och att omkring 2,7 miljarder människor saknar möjlighet att laga mat på ett hygieniskt sätt,

| — | med beaktande av den internationella högnivåkonferensen ”Energy for All – Financing Access for the Poor” som genomfördes i Oslo den 10–11 oktober 2011 och lanseringen av det internationella partnerskapet om energi och klimatförändringar – initiativet Energi+, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella högnivåkonferensen ”Energy for All – Financing Access for the Poor” som genomfördes i Oslo den 10–11 oktober 2011 och lanseringen av det internationella partnerskapet om energi och klimatförändringar – initiativet Energi+,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 maj 2009 om tillgång till hållbara energikällor på lokal nivå i utvecklingsländer, där man betonar att ”tillgång till förnybara energikällor och moderna energitjänster är en förutsättning för ekonomisk tillväxt och social utveckling, samt för att nå millennieutvecklingsmålen”, och att ”fokusering på hållbar energi kommer att konsolidera framstegen mot millennieutvecklingsmålen och bidra till att finna en lösning på den globala krisen och begränsa klimatförändringen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 maj 2009 om tillgång till hållbara energikällor på lokal nivå i utvecklingsländer, där man betonar att ”tillgång till förnybara energikällor och moderna energitjänster är en förutsättning för ekonomisk tillväxt och social utveckling, samt för att nå millennieutvecklingsmålen”, och att ”fokusering på hållbar energi kommer att konsolidera framstegen mot millennieutvecklingsmålen och bidra till att finna en lösning på den globala krisen och begränsa klimatförändringen”,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet av den 17 juli 2002”Energisamarbete med utvecklingsländerna” (KOM(2002)0408), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet av den 17 juli 2002”Energisamarbete med utvecklingsländerna” (KOM(2002)0408),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet av den 26 oktober 2004 om den framtida utvecklingen av EU:s energiinitiativ och villkoren för inrättandet av en EU-mekanism för energiinvesteringar i AVS-staterna (KOM(2004)0711), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet av den 26 oktober 2004 om den framtida utvecklingen av EU:s energiinitiativ och villkoren för inrättandet av en EU-mekanism för energiinvesteringar i AVS-staterna (KOM(2004)0711),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” (KOM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” (KOM(2011)0637),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0442/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0442/2011), och av följande skäl:

| A. | Omkring 1,3 miljarder människor runtom i världen – av vilka 84 procent bor i landsbygdsområden – har ingen tillgång till elektricitet, och 2,7 miljarder människor saknar möjlighet att laga mat på ett hygieniskt sätt (4), vilket leder till att över 1,4 miljoner människor dör i förtid till följd av att ha inandats rök inomhus. Detta är den näst vanligaste orsaken till förtida dödsfall i världen, efter hiv/aids (5). Den rådande bristen på tillgång till moderna energitjänster i många fattiga länder har lett till bristande jämställdhet och missgynnar i synnerhet kvinnor och barn. |
| --- | --- |

A.

Omkring 1,3 miljarder människor runtom i världen – av vilka 84 procent bor i landsbygdsområden – har ingen tillgång till elektricitet, och 2,7 miljarder människor saknar möjlighet att laga mat på ett hygieniskt sätt (4), vilket leder till att över 1,4 miljoner människor dör i förtid till följd av att ha inandats rök inomhus. Detta är den näst vanligaste orsaken till förtida dödsfall i världen, efter hiv/aids (5). Den rådande bristen på tillgång till moderna energitjänster i många fattiga länder har lett till bristande jämställdhet och missgynnar i synnerhet kvinnor och barn.

| B. | Tillgång till energi är en väsentlig förutsättning för förverkligandet av flera av de rättigheter som ingår i 1966 års internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och i andra internationella rättsliga instrument på området för mänskliga rättigheter och miljö. |
| --- | --- |

B.

Tillgång till energi är en väsentlig förutsättning för förverkligandet av flera av de rättigheter som ingår i 1966 års internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och i andra internationella rättsliga instrument på området för mänskliga rättigheter och miljö.

| C. | Millennieutvecklingsmålen kan inte uppnås utan att tillgången till energi förbättras betydligt. För detta krävs enligt beräkningar årliga investeringar på 48 miljarder US-dollar till 2030, vilket motsvarar cirka tre procent av de planerade globala investeringarna i energiinfrastruktur under perioden fram till 2030 och skulle leda till en blygsam ökning av koldioxidutsläppen med 0,7 procent till 2030 (6). |
| --- | --- |

C.

Millennieutvecklingsmålen kan inte uppnås utan att tillgången till energi förbättras betydligt. För detta krävs enligt beräkningar årliga investeringar på 48 miljarder US-dollar till 2030, vilket motsvarar cirka tre procent av de planerade globala investeringarna i energiinfrastruktur under perioden fram till 2030 och skulle leda till en blygsam ökning av koldioxidutsläppen med 0,7 procent till 2030 (6).

| D. | Förnybara energikällor, särskilt små decentraliserade lösningar, har en enorm potential när det gäller att tillhandahålla tillförlitliga, hållbara och rimligt prissatta energitjänster för fattiga, i synnerhet i landsbygdsområdena i utvecklingsländerna. Utvecklingsländerna är belägna i områden där det finns tillgång till stora förnybara energikällor, särskilt vind och sol. Många utmaningar kvarstår dock för att säkra ett större utnyttjande av dem i utvecklingsländerna, såsom finansiering, kapacitetsuppbyggnad, tekniköverföring och samhällsstyrningsreformer. |
| --- | --- |

D.

Förnybara energikällor, särskilt små decentraliserade lösningar, har en enorm potential när det gäller att tillhandahålla tillförlitliga, hållbara och rimligt prissatta energitjänster för fattiga, i synnerhet i landsbygdsområdena i utvecklingsländerna. Utvecklingsländerna är belägna i områden där det finns tillgång till stora förnybara energikällor, särskilt vind och sol. Många utmaningar kvarstår dock för att säkra ett större utnyttjande av dem i utvecklingsländerna, såsom finansiering, kapacitetsuppbyggnad, tekniköverföring och samhällsstyrningsreformer.

| E. | Användningen av förnybar energiteknik är av största vikt för utvecklingsländerna för att minska beroendet av den fossila bränsleimporten och de instabila priserna för detta bränsle. Stora projekt på området för förnybar energi (såsom vattenkraft eller energigrödor) kan också få allvarliga sociala och miljömässiga konsekvenser för den lokala befolkningen, särskilt för vatten- eller livsmedelstryggheten. En ingående bedömning av de miljömässiga konsekvenserna av förnybar energiteknik är därför en viktig förutsättning för finansieringen från givarländerna. |
| --- | --- |

E.

Användningen av förnybar energiteknik är av största vikt för utvecklingsländerna för att minska beroendet av den fossila bränsleimporten och de instabila priserna för detta bränsle. Stora projekt på området för förnybar energi (såsom vattenkraft eller energigrödor) kan också få allvarliga sociala och miljömässiga konsekvenser för den lokala befolkningen, särskilt för vatten- eller livsmedelstryggheten. En ingående bedömning av de miljömässiga konsekvenserna av förnybar energiteknik är därför en viktig förutsättning för finansieringen från givarländerna.

| F. | Tillgång till moderna, hållbara energitjänster för alla betyder tillgång till alla energitjänster man behöver och vill ha (inte bara elektricitet), till exempel för belysning, matlagning och varmvatten, uppvärmning, kylning, tillgång till information och kommunikationer samt energi för produktion och generering av inkomster. |
| --- | --- |

F.

Tillgång till moderna, hållbara energitjänster för alla betyder tillgång till alla energitjänster man behöver och vill ha (inte bara elektricitet), till exempel för belysning, matlagning och varmvatten, uppvärmning, kylning, tillgång till information och kommunikationer samt energi för produktion och generering av inkomster.

| G. | Endast 8 procent av de 409 miljarder US-dollar i subventioner till fossila bränslen i utvecklingsländerna 2010 gick till de 20 procent av befolkningen som har de lägsta inkomsterna (7). |
| --- | --- |

G.

Endast 8 procent av de 409 miljarder US-dollar i subventioner till fossila bränslen i utvecklingsländerna 2010 gick till de 20 procent av befolkningen som har de lägsta inkomsterna (7).

| H. | Det finns en stark korrelation mellan resultaten av energiutvecklingsindexet och indexet för mänsklig utveckling i fråga om förväntad livslängd, utbildning, BNP per capita och andra indikatorer på levnadsstandard. |
| --- | --- |

H.

Det finns en stark korrelation mellan resultaten av energiutvecklingsindexet och indexet för mänsklig utveckling i fråga om förväntad livslängd, utbildning, BNP per capita och andra indikatorer på levnadsstandard.

| I. | I Afrika söder om Sahara saknar nästan 70 procent av invånarna tillgång till elektricitet. Befolkningstillväxten är större än elektrifieringen och antalet människor utan tillgång till elektricitet har ökat. |
| --- | --- |

I.

I Afrika söder om Sahara saknar nästan 70 procent av invånarna tillgång till elektricitet. Befolkningstillväxten är större än elektrifieringen och antalet människor utan tillgång till elektricitet har ökat.

| J. | I de minst utvecklade länderna har endast en liten minoritet av befolkningen tillgång till elnätet, och hela befolkningen kommer inte att få sådan tillgång inom överskådlig framtid. Därför är decentraliserade lösningar, såsom småskaliga och fristående anläggningar samt mininät, den enda framkomliga vägen för att ge alla tillgång till energi under de närmaste åren. |
| --- | --- |

J.

I de minst utvecklade länderna har endast en liten minoritet av befolkningen tillgång till elnätet, och hela befolkningen kommer inte att få sådan tillgång inom överskådlig framtid. Därför är decentraliserade lösningar, såsom småskaliga och fristående anläggningar samt mininät, den enda framkomliga vägen för att ge alla tillgång till energi under de närmaste åren.

| K. | Respekten för rättsstatsprincipen och en stark samhällsstyrning är viktiga faktorer som bör främjas för att länderna ska kunna locka till sig de privata investeringar som behövs för att uppfylla målet att säkra tillgång till energi för alla. |
| --- | --- |

K.

Respekten för rättsstatsprincipen och en stark samhällsstyrning är viktiga faktorer som bör främjas för att länderna ska kunna locka till sig de privata investeringar som behövs för att uppfylla målet att säkra tillgång till energi för alla.

| L. | Kommissionens senaste meddelanden om energifrågor i utvecklingssamarbetet utfärdades 2002 och 2004. |
| --- | --- |

L.

Kommissionens senaste meddelanden om energifrågor i utvecklingssamarbetet utfärdades 2002 och 2004.

| 1. | Europaparlamentet betonar att även om inget millennieutvecklingsmål specifikt gäller energi, är tillgång till moderna, hållbara energitjänster för alla (nedan kallad tillgång till energi för alla) en förutsättning för att millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås, och parlamentet anser därför att energi bör ges en central plats i debatten om utrotande av fattigdom, samtidigt som man säkrar att ökad tillgång till moderna energitjänster är förenligt med en hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att utfärda ett meddelande om utvecklingssamarbete till stöd för tillgång till energi för alla under 2012, det år som FN har utropat till ”Internationella året för hållbar energi för alla”. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att även om inget millennieutvecklingsmål specifikt gäller energi, är tillgång till moderna, hållbara energitjänster för alla (nedan kallad tillgång till energi för alla) en förutsättning för att millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås, och parlamentet anser därför att energi bör ges en central plats i debatten om utrotande av fattigdom, samtidigt som man säkrar att ökad tillgång till moderna energitjänster är förenligt med en hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att utfärda ett meddelande om utvecklingssamarbete till stöd för tillgång till energi för alla under 2012, det år som FN har utropat till ”Internationella året för hållbar energi för alla”.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja och förbinda sig att stödja det (av FN uppställda) internationella målet om tillgång till energi för alla senast 2030 och att anpassa sin politik och sitt utvecklingssamarbete efter detta mål. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja och förbinda sig att stödja det (av FN uppställda) internationella målet om tillgång till energi för alla senast 2030 och att anpassa sin politik och sitt utvecklingssamarbete efter detta mål.

| 3. | Europaparlamentet understryker att ett maximalt utnyttjande av förnybara energikällor är det bästa sättet för det internationella samfundet att säkra tillgång till moderna energitjänster för alla och samtidigt bekämpa klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en handlingsplan i syfte att integrera målet om tillgång till energi för alla i EU:s politik och i alla sektorer av utvecklingspolitiken, såsom jordbruk, industri, handel, hälso- och sjukvård och vatten, samt att se till att målet om tillgång till energi för alla är vägledande för all politik och alla sektorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att ett maximalt utnyttjande av förnybara energikällor är det bästa sättet för det internationella samfundet att säkra tillgång till moderna energitjänster för alla och samtidigt bekämpa klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en handlingsplan i syfte att integrera målet om tillgång till energi för alla i EU:s politik och i alla sektorer av utvecklingspolitiken, såsom jordbruk, industri, handel, hälso- och sjukvård och vatten, samt att se till att målet om tillgång till energi för alla är vägledande för all politik och alla sektorer.

| 4. | Europaparlamentet gläder sig över att energi nämns som en central punkt i ”en agenda för förändring”, och förväntar sig att kommissionen handlar i överensstämmelse härmed. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte underordna tillgången till energi andra aspekter som också nämns, det vill säga energisäkerheten och klimatförändringarna, och att inte heller förväxla dem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet gläder sig över att energi nämns som en central punkt i ”en agenda för förändring”, och förväntar sig att kommissionen handlar i överensstämmelse härmed. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte underordna tillgången till energi andra aspekter som också nämns, det vill säga energisäkerheten och klimatförändringarna, och att inte heller förväxla dem.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser ett särskilt program om energi och utveckling, med särskild inriktning på tillgång till energi för alla, inom ramen för EU:s utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser ett särskilt program om energi och utveckling, med särskild inriktning på tillgång till energi för alla, inom ramen för EU:s utvecklingssamarbete.

| 6. | Europaparlamentet noterar att erfarenheterna har visat att målen att säkra en centraliserad energiproduktionskapacitet och en utbyggnad av elnätet ofta inte har gett bättre energitjänster till de fattiga. Parlamentet understryker därför behovet av att stödja förnybara decentraliserade lösningar, såsom småskaliga och fristående anläggningar samt mininät, för att nå hela befolkningen i utvecklingsländerna, särskilt fattiga och människor på landsbygden. Parlamentet uppmanar EU att inrikta sin finansiering och sitt tekniska arbete på sådana småskaliga lösningar på energifattigdomen i avlägsna områden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att erfarenheterna har visat att målen att säkra en centraliserad energiproduktionskapacitet och en utbyggnad av elnätet ofta inte har gett bättre energitjänster till de fattiga. Parlamentet understryker därför behovet av att stödja förnybara decentraliserade lösningar, såsom småskaliga och fristående anläggningar samt mininät, för att nå hela befolkningen i utvecklingsländerna, särskilt fattiga och människor på landsbygden. Parlamentet uppmanar EU att inrikta sin finansiering och sitt tekniska arbete på sådana småskaliga lösningar på energifattigdomen i avlägsna områden.

| 7. | Europaparlamentet noterar att förnybar energi har en enorm potential i många utvecklingsländer i fråga om att säkra en hållbar energiförsörjning och minska beroendet av fossila bränslen och därmed minska sårbarheten för prisfluktuationer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att förnybar energi har en enorm potential i många utvecklingsländer i fråga om att säkra en hållbar energiförsörjning och minska beroendet av fossila bränslen och därmed minska sårbarheten för prisfluktuationer.

| 8. | Europaparlamentet understryker att EU-mekanismen för energiinvesteringar internationellt är en av mycket få mekanismer som tillhandahåller finansiering av småskaliga förnybara energilösningar, och uppmanar kommissionen att fortsätta och utöka finansieringen av liknande projekt under nästa räkenskapsperiod efter 2014. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att EU-mekanismen för energiinvesteringar internationellt är en av mycket få mekanismer som tillhandahåller finansiering av småskaliga förnybara energilösningar, och uppmanar kommissionen att fortsätta och utöka finansieringen av liknande projekt under nästa räkenskapsperiod efter 2014.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dels utvärdera effekterna av investeringar som stöds av EU-mekanismen för energiinvesteringar och som syftar till att förbättra tillgången till grundläggande energitjänster för människor som lever i fattigdom, dels göra mekanismens efterträdare under nästa räkenskapsperiod efter 2013 effektivare och mer ändamålsenlig. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dels utvärdera effekterna av investeringar som stöds av EU-mekanismen för energiinvesteringar och som syftar till att förbättra tillgången till grundläggande energitjänster för människor som lever i fattigdom, dels göra mekanismens efterträdare under nästa räkenskapsperiod efter 2013 effektivare och mer ändamålsenlig.

| 10. | Europaparlamentet understryker att användningen av förnybara energikällor för att tillhandahålla energitjänster vid ett korrekt genomförande kan erbjuda en ekonomisk lösning i utvecklingsländerna med fördelar när det gäller hälsa, miljö och lokal utveckling. Parlamentet betonar dock behovet av att ta hänsyn till de miljömässiga konsekvenserna av användningen av förnybar energi för att förbättra tillgången till energi för alla, särskilt när det gäller vattenkraft, biomassa eller agrobränsle. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att användningen av förnybara energikällor för att tillhandahålla energitjänster vid ett korrekt genomförande kan erbjuda en ekonomisk lösning i utvecklingsländerna med fördelar när det gäller hälsa, miljö och lokal utveckling. Parlamentet betonar dock behovet av att ta hänsyn till de miljömässiga konsekvenserna av användningen av förnybar energi för att förbättra tillgången till energi för alla, särskilt när det gäller vattenkraft, biomassa eller agrobränsle.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU att utarbeta tydliga riktlinjer för miljömässiga hållbarhetskriterier för finansiering av projekt för förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra användningen av decentraliserad förnybar energi eller hållbara koldioxidsnåla lösningar med hög energieffektivitet till en prioriterad förutsättning för stöd till nya energiprojekt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU att utarbeta tydliga riktlinjer för miljömässiga hållbarhetskriterier för finansiering av projekt för förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra användningen av decentraliserad förnybar energi eller hållbara koldioxidsnåla lösningar med hög energieffektivitet till en prioriterad förutsättning för stöd till nya energiprojekt.

| 12. | Europaparlamentet understryker den roll som privata företag bör spela för att göra det möjligt för utvecklingsländerna att uppnå millennieutvecklingsmålen, särskilt när det gäller tillgång till energi för alla. Parlamentet framhåller dessutom betydelsen av att stödja utvecklingen av finansiella resurser och tekniska kunskaper som är anpassade för låginkomstmarknader, framför allt genom ett starkare deltagande av privata företag i nationella och internationella institutionella partnerskap. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker den roll som privata företag bör spela för att göra det möjligt för utvecklingsländerna att uppnå millennieutvecklingsmålen, särskilt när det gäller tillgång till energi för alla. Parlamentet framhåller dessutom betydelsen av att stödja utvecklingen av finansiella resurser och tekniska kunskaper som är anpassade för låginkomstmarknader, framför allt genom ett starkare deltagande av privata företag i nationella och internationella institutionella partnerskap.

| 13. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att genom utvecklingssamarbete och mekanismen för energiinvesteringar stödja överföringen av den teknik, inklusive teknisk kunskap, information och god praxis, som behövs för att tillhandahålla moderna energitjänster till fattiga människor, mellan partnerländer i söder och mellan Europa och länderna i söder, med avseende på utvecklingen av kapacitet, däribland partnerskap, personalutbyte och praktisk utbildning i syfte att bedöma och ta till sig tekniska alternativ. Parlamentet uppmuntrar i detta avseende även överföring av energieffektiv teknik, för att energin ska kunna användas på det mest produktiva sättet i syfte att optimera de energitjänster som en viss mängd energi kan ge. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att genom utvecklingssamarbete och mekanismen för energiinvesteringar stödja överföringen av den teknik, inklusive teknisk kunskap, information och god praxis, som behövs för att tillhandahålla moderna energitjänster till fattiga människor, mellan partnerländer i söder och mellan Europa och länderna i söder, med avseende på utvecklingen av kapacitet, däribland partnerskap, personalutbyte och praktisk utbildning i syfte att bedöma och ta till sig tekniska alternativ. Parlamentet uppmuntrar i detta avseende även överföring av energieffektiv teknik, för att energin ska kunna användas på det mest produktiva sättet i syfte att optimera de energitjänster som en viss mängd energi kan ge.

| 14. | Europaparlamentet kräver att särskild uppmärksamhet riktas mot en produktiv användning av energi i projekt- och programutveckling och finansiering, som en viktig mekanism för socioekonomiska framsteg och inkomstskapande. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver att särskild uppmärksamhet riktas mot en produktiv användning av energi i projekt- och programutveckling och finansiering, som en viktig mekanism för socioekonomiska framsteg och inkomstskapande.

| 15. | Europaparlamentet understryker att det kommer att behövas effektiva partnerskap mellan den offentliga sektorn, den privata sektorn, lokalsamhällena och de lokala myndigheterna för att öka tillgången till hållbara energitjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att när så är möjligt tillämpa en marknadsbaserad strategi för nya/innovativa energilösningar, till exempel genom att främja lokal produktion, underlätta lanseringen av sådana lösningar på marknaden eller tillhandahålla marknadsinformation, för att säkra lokal förankring och hållbarhet. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att främja en förstärkning av styrningskapaciteten för att göra det möjligt att reproducera småskaliga energitjänsteprojekt genom främjandet av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att det kommer att behövas effektiva partnerskap mellan den offentliga sektorn, den privata sektorn, lokalsamhällena och de lokala myndigheterna för att öka tillgången till hållbara energitjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att när så är möjligt tillämpa en marknadsbaserad strategi för nya/innovativa energilösningar, till exempel genom att främja lokal produktion, underlätta lanseringen av sådana lösningar på marknaden eller tillhandahålla marknadsinformation, för att säkra lokal förankring och hållbarhet. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att främja en förstärkning av styrningskapaciteten för att göra det möjligt att reproducera småskaliga energitjänsteprojekt genom främjandet av små och medelstora företag.

| 16. | Europaparlamentet anser att privata investeringar och privat deltagande är av avgörande betydelse för att fullt ut säkra tillgång till energi för alla, och uppmanar därför kommissionen att i alla sina stödåtgärder främja rättsstatsprincipen, framför allt i de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att privata investeringar och privat deltagande är av avgörande betydelse för att fullt ut säkra tillgång till energi för alla, och uppmanar därför kommissionen att i alla sina stödåtgärder främja rättsstatsprincipen, framför allt i de minst utvecklade länderna.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer att tillhandahålla information om skatter, incitament och lagstiftningsmässiga krav i utvecklingsländerna till de EU-företag som vill investera i energisektorn. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer att tillhandahålla information om skatter, incitament och lagstiftningsmässiga krav i utvecklingsländerna till de EU-företag som vill investera i energisektorn.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyte av bästa praxis i fråga om de mest effektiva incitamenten för att underlätta utbyggnaden av energiinfrastrukturen i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyte av bästa praxis i fråga om de mest effektiva incitamenten för att underlätta utbyggnaden av energiinfrastrukturen i utvecklingsländerna.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar stöd till utveckling och främjande av sunda politiska och rättsliga ramar samt av tekniska standarder som stärker den lokala kapaciteten och skapar förtroende bland investerarna i den privata sektorn, inklusive mobilisering av lokala investeringskällor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar stöd till utveckling och främjande av sunda politiska och rättsliga ramar samt av tekniska standarder som stärker den lokala kapaciteten och skapar förtroende bland investerarna i den privata sektorn, inklusive mobilisering av lokala investeringskällor.

| 20. | Europaparlamentet understryker att offentliga medel från partnerländernas regeringar, internationella finansinstitut och offentligt utvecklingsbistånd är viktiga komplement till de nödvändiga privata investeringarna. Parlamentet understryker vidare att EU:s bistånd till en förbättring av tillgången till energi bör stödja de lokala ekonomierna, grön sysselsättning och fattigdomsbekämpning, och att det inte får vara kopplat till involveringen av EU-företag eller utnyttjas för att stödja EU-företag. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att offentliga medel från partnerländernas regeringar, internationella finansinstitut och offentligt utvecklingsbistånd är viktiga komplement till de nödvändiga privata investeringarna. Parlamentet understryker vidare att EU:s bistånd till en förbättring av tillgången till energi bör stödja de lokala ekonomierna, grön sysselsättning och fattigdomsbekämpning, och att det inte får vara kopplat till involveringen av EU-företag eller utnyttjas för att stödja EU-företag.

| 21. | Europaparlamentet erkänner att den offentliga sektorn inte ensam kan tillhandahålla alla de medel som krävs för att utöka tillgången till energi. Parlamentet påpekar i detta sammanhang de privata investerarnas betydelse och vikten av marknadsinriktade reformer i energisektorn. Parlamentet understryker dock att om man i högre grad fokuserar på utnyttjandet av offentlig-privata partnerskap och lockar till sig medel från privata investerare kan den ekonomiska attraktionen hos lokala hållbara energiprojekt minska, eftersom sådana projekt inte är lika säkra investeringar som stora projekt som är kopplade till elnätet och som ofta försörjer stora industrier. Parlamentet betonar därför att staten har det övergripande ansvaret för att ge tillgång till samhällsomfattande tjänster, i synnerhet billig energi till fattiga och människor i avlägsna områden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erkänner att den offentliga sektorn inte ensam kan tillhandahålla alla de medel som krävs för att utöka tillgången till energi. Parlamentet påpekar i detta sammanhang de privata investerarnas betydelse och vikten av marknadsinriktade reformer i energisektorn. Parlamentet understryker dock att om man i högre grad fokuserar på utnyttjandet av offentlig-privata partnerskap och lockar till sig medel från privata investerare kan den ekonomiska attraktionen hos lokala hållbara energiprojekt minska, eftersom sådana projekt inte är lika säkra investeringar som stora projekt som är kopplade till elnätet och som ofta försörjer stora industrier. Parlamentet betonar därför att staten har det övergripande ansvaret för att ge tillgång till samhällsomfattande tjänster, i synnerhet billig energi till fattiga och människor i avlägsna områden.

| 22. | Europaparlamentet framhåller att partnerländernas regeringar kan främja tillgång till energi för alla på många sätt genom att införa skyldigheter att tillhandahålla tjänster till alla via lagstiftning, regelverk, avtal eller licenser, anpassade till landets behov och förutsättningar, såsom






  — | täckningsmål i koncessions- eller licensavtal, |
| --- | --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller att partnerländernas regeringar kan främja tillgång till energi för alla på många sätt genom att införa skyldigheter att tillhandahålla tjänster till alla via lagstiftning, regelverk, avtal eller licenser, anpassade till landets behov och förutsättningar, såsom

—

täckningsmål i koncessions- eller licensavtal,

| — | differentiering mellan kunderna på grundval av betalningsförmåga, |
| --- | --- |

—

differentiering mellan kunderna på grundval av betalningsförmåga,

| — | subventioner eller anslag riktade till vissa kundkategorier och avlägsna landsbygdsområden, |
| --- | --- |

—

subventioner eller anslag riktade till vissa kundkategorier och avlägsna landsbygdsområden,

| — | översyn av kontraproduktiva subventioner, skatter och avgifter, till exempel en övergång från att främja fossila bränslen till att främja decentraliserade förnybara energikällor, i syfte att öka energitillgången och energieffektiviteten, |
| --- | --- |

—

översyn av kontraproduktiva subventioner, skatter och avgifter, till exempel en övergång från att främja fossila bränslen till att främja decentraliserade förnybara energikällor, i syfte att öka energitillgången och energieffektiviteten,

| — | avreglering av operatörernas tillträde till områden som inte betjänas, |
| --- | --- |

—

avreglering av operatörernas tillträde till områden som inte betjänas,

| — | skattemässiga incitament för att underlätta en utbyggnad av infrastrukturen, |
| --- | --- |

—

skattemässiga incitament för att underlätta en utbyggnad av infrastrukturen,

| — | åtgärder för att säkra att den tillgängliga energin används så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

—

åtgärder för att säkra att den tillgängliga energin används så effektivt som möjligt.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att på allvar förbinda sig till att fullfölja målet om tillgång till energi för alla, och rekommenderar att energiministerierna i utvecklingsländerna får mer hjälp med att propagera för stöd till tillgång till energi för alla och utveckling av långsiktigt hållbara strategier på energiområdet samt ett bättre regionalt samarbete i energifrågor under nästa räkenskapsperiod. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att på allvar förbinda sig till att fullfölja målet om tillgång till energi för alla, och rekommenderar att energiministerierna i utvecklingsländerna får mer hjälp med att propagera för stöd till tillgång till energi för alla och utveckling av långsiktigt hållbara strategier på energiområdet samt ett bättre regionalt samarbete i energifrågor under nästa räkenskapsperiod.

| 24. | Europaparlamentet framhåller vikten av ett öppet och demokratiskt deltagande från civilsamhällets, de lokala myndigheternas och energitillsynsmyndigheternas sida, så att de kan övervaka tillgången till energi för alla och för att trygga goda styrelseformer och rättvis konkurrens samt motverka korruption. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller vikten av ett öppet och demokratiskt deltagande från civilsamhällets, de lokala myndigheternas och energitillsynsmyndigheternas sida, så att de kan övervaka tillgången till energi för alla och för att trygga goda styrelseformer och rättvis konkurrens samt motverka korruption.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar bestämt de nationella parlamenten i utvecklingsländerna och frivilligorganisationerna att leva upp till sitt ansvar när det gäller att säkerställa och övervaka öppenhet, demokratiska förfaranden och stabila rättsliga ramar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar bestämt de nationella parlamenten i utvecklingsländerna och frivilligorganisationerna att leva upp till sitt ansvar när det gäller att säkerställa och övervaka öppenhet, demokratiska förfaranden och stabila rättsliga ramar.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar bekymrat att energipartnerskapet mellan EU och Afrika och dess delprogram för förnybar energi främst verkar fokusera på stora projekt och sammankopplingsnät, och att mindre vikt läggs på lokala energilösningar. Parlamentet uppmanar bestämt EU att avstå från att utveckla en top-down-strategi för utvecklingen av energiinfrastruktur, eftersom storskalig infrastruktur kanske inte passar det berörda landets ekonomiska och sociala struktur och inte ger de fattiga tillgång till energi, för vilka mindre lokala energikällor oftast är mer lämpliga. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar bekymrat att energipartnerskapet mellan EU och Afrika och dess delprogram för förnybar energi främst verkar fokusera på stora projekt och sammankopplingsnät, och att mindre vikt läggs på lokala energilösningar. Parlamentet uppmanar bestämt EU att avstå från att utveckla en top-down-strategi för utvecklingen av energiinfrastruktur, eftersom storskalig infrastruktur kanske inte passar det berörda landets ekonomiska och sociala struktur och inte ger de fattiga tillgång till energi, för vilka mindre lokala energikällor oftast är mer lämpliga.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar EU att föra en dialog med partnerländernas regeringar och civilsamhället i utvecklingsländerna i syfte att se till att både den nationella energipolitiken och strategierna för att minska fattigdomen tar hänsyn till målet om tillgång till energi för alla. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar EU att föra en dialog med partnerländernas regeringar och civilsamhället i utvecklingsländerna i syfte att se till att både den nationella energipolitiken och strategierna för att minska fattigdomen tar hänsyn till målet om tillgång till energi för alla.

| 28. | Europaparlamentet anser att man i dialogen med partnerländerna och de regionala organen särskilt ska beakta fördelarna med att inkludera utvecklingen av energitjänster för matlagning i nationella och regionala utvecklingsplaner, och att partnerländerna och de regionala organen ska uppmuntras att föra en dialog med de lokala myndigheterna och icke-statliga aktörerna på hushållsenergiområdet (energi för matlagning), i syfte att fastställa hur man bäst kan få till stånd en omfattande skalökning och minska antalet dödsfall till följd av andningssjukdomar. Parlamentet uppmuntrar till användning av mer effektiva matlagningsmetoder eftersom den traditionella användningen av stora mängder biomassa på öppen eld har skadliga effekter på hälsan, särskilt hos kvinnor och barn, samt negativa konsekvenser i fråga om avskogning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att man i dialogen med partnerländerna och de regionala organen särskilt ska beakta fördelarna med att inkludera utvecklingen av energitjänster för matlagning i nationella och regionala utvecklingsplaner, och att partnerländerna och de regionala organen ska uppmuntras att föra en dialog med de lokala myndigheterna och icke-statliga aktörerna på hushållsenergiområdet (energi för matlagning), i syfte att fastställa hur man bäst kan få till stånd en omfattande skalökning och minska antalet dödsfall till följd av andningssjukdomar. Parlamentet uppmuntrar till användning av mer effektiva matlagningsmetoder eftersom den traditionella användningen av stora mängder biomassa på öppen eld har skadliga effekter på hälsan, särskilt hos kvinnor och barn, samt negativa konsekvenser i fråga om avskogning.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen rapportera om framstegen med att nå målet om tillgång till energi för alla, efter det att man fastställt tillförlitliga indikatorer, och om hur EU:s utvecklingssamarbete har bidragit till dessa. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen rapportera om framstegen med att nå målet om tillgång till energi för alla, efter det att man fastställt tillförlitliga indikatorer, och om hur EU:s utvecklingssamarbete har bidragit till dessa.

| 30. | Europaparlamentet förordar att kommissionens och medlemsstaternas stöd till utveckling av energitjänster bör grunda sig på en bedömning av de ekonomiska kostnaderna för möjliga alternativ och deras prestanda, med beaktande av bidragen till millennieutvecklingsmålen och de nationella utvecklingsmålen, samt de relativa kostnaderna för och fördelarna med decentraliserade respektive centraliserade energisystem. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet förordar att kommissionens och medlemsstaternas stöd till utveckling av energitjänster bör grunda sig på en bedömning av de ekonomiska kostnaderna för möjliga alternativ och deras prestanda, med beaktande av bidragen till millennieutvecklingsmålen och de nationella utvecklingsmålen, samt de relativa kostnaderna för och fördelarna med decentraliserade respektive centraliserade energisystem.

| 31. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att integrera millennieutvecklingsmålen, särskilt de fattigdomsrelaterade målen, eftersom tillgången till rimligt prissatta energitjänster endast är möjlig om man minskar antalet personer som lever på 1 US-dollar per dag fram till 2015, i utvecklingsländernas nationella energistrategier. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att integrera millennieutvecklingsmålen, särskilt de fattigdomsrelaterade målen, eftersom tillgången till rimligt prissatta energitjänster endast är möjlig om man minskar antalet personer som lever på 1 US-dollar per dag fram till 2015, i utvecklingsländernas nationella energistrategier.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över och utnyttja potentiell finansiering från källor med anknytning till klimatförändringar och koldioxidmarknaden för investeringar i tillgång till hållbar koldioxidsnål energi för fattiga. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över och utnyttja potentiell finansiering från källor med anknytning till klimatförändringar och koldioxidmarknaden för investeringar i tillgång till hållbar koldioxidsnål energi för fattiga.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja nya resultatbaserade strategier inom energisektorn, såsom resultatbaserad finansiering, betalning vid leverans och resultatbaserat bistånd, som för närvarande också testas av andra givare, och på så sätt framhålla vikten av att biståndet är efterfrågestyrt (”på begäran av partnerlandet”) i stället för utbudsstyrt (”givaren har en expert tillgänglig”). |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja nya resultatbaserade strategier inom energisektorn, såsom resultatbaserad finansiering, betalning vid leverans och resultatbaserat bistånd, som för närvarande också testas av andra givare, och på så sätt framhålla vikten av att biståndet är efterfrågestyrt (”på begäran av partnerlandet”) i stället för utbudsstyrt (”givaren har en expert tillgänglig”).

| 34. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen och medlemsstaterna att erkänna att energiförbrukningen bland fattiga människor i utvecklingsländerna inte bidrar till de globala utsläppen av växthusgaser i någon större omfattning, och inte heller kommer att göra det inom en överskådlig framtid (1,3 procent av de globala utsläppen 2030 enligt IEA), samt att deras förbrukning av moderna energitjänster per person bör öka och inte påverkas av alltför strikta åtgärder för att mildra klimatförändringarna så att de kan nå en godtagbar lägsta levnadsstandard. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen och medlemsstaterna att erkänna att energiförbrukningen bland fattiga människor i utvecklingsländerna inte bidrar till de globala utsläppen av växthusgaser i någon större omfattning, och inte heller kommer att göra det inom en överskådlig framtid (1,3 procent av de globala utsläppen 2030 enligt IEA), samt att deras förbrukning av moderna energitjänster per person bör öka och inte påverkas av alltför strikta åtgärder för att mildra klimatförändringarna så att de kan nå en godtagbar lägsta levnadsstandard.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar bekymrat att Världsbanken och EIB fortfarande i hög grad fokuserar på stora vattenkraftanläggningar. Parlamentet påminner om att erfarenheterna har visat att sådana projekt inte nödvändigtvis förbättrar tillgången för de fattiga, utan att detta mål bättre kan uppnås genom mini- eller mikrovattenkraftanläggningar för den lokala efterfrågan, vilket skulle undvika de sociala och miljömässiga konsekvenser som stora projekt innebär. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar bekymrat att Världsbanken och EIB fortfarande i hög grad fokuserar på stora vattenkraftanläggningar. Parlamentet påminner om att erfarenheterna har visat att sådana projekt inte nödvändigtvis förbättrar tillgången för de fattiga, utan att detta mål bättre kan uppnås genom mini- eller mikrovattenkraftanläggningar för den lokala efterfrågan, vilket skulle undvika de sociala och miljömässiga konsekvenser som stora projekt innebär.

| 36. | Europaparlamentet beklagar att EIB, de europeiska instituten för biståndsfinansiering och de internationella finansinstituten inte är öppna för och saknar bankkapacitet för småskaliga energiprojekt, och kräver att de gör tillgång till energi för alla till ledstjärna för sitt engagemang i energisektorn, bland annat genom att stödja småskaliga och fristående anläggningar, i synnerhet i landsbygdsområden, och genom att i sina energiprojekt och bidrag integrera skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster som ger tillgång till energi för alla. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet beklagar att EIB, de europeiska instituten för biståndsfinansiering och de internationella finansinstituten inte är öppna för och saknar bankkapacitet för småskaliga energiprojekt, och kräver att de gör tillgång till energi för alla till ledstjärna för sitt engagemang i energisektorn, bland annat genom att stödja småskaliga och fristående anläggningar, i synnerhet i landsbygdsområden, och genom att i sina energiprojekt och bidrag integrera skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster som ger tillgång till energi för alla.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inte finansiera eller på annat sätt uppmuntra användningen av kärnkraft i utvecklingsländerna, mot bakgrund av de allvarliga säkerhets- och hållbarhetsproblemen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inte finansiera eller på annat sätt uppmuntra användningen av kärnkraft i utvecklingsländerna, mot bakgrund av de allvarliga säkerhets- och hållbarhetsproblemen.

| 38. | Europaparlamentet uppskattar det arbete som görs inom ramen för EU:s energiinitiativ (EUEI), EUEI:s Partnership Dialogue Facility (EUEI-PDF) och energipartnerskapet mellan EU och Afrika och välkomnar initiativet Energi+. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sitt deltagande och engagemang i dessa initiativ och på så sätt främja en samordning av det internationella stödet på energiområdet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppskattar det arbete som görs inom ramen för EU:s energiinitiativ (EUEI), EUEI:s Partnership Dialogue Facility (EUEI-PDF) och energipartnerskapet mellan EU och Afrika och välkomnar initiativet Energi+. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sitt deltagande och engagemang i dessa initiativ och på så sätt främja en samordning av det internationella stödet på energiområdet.

| 39. | Europaparlamentet anser att Rio+20-toppmötet i juni 2012 är en möjlighet att föreslå konkreta mål för hur energifattigdomen kan avskaffas och en färdplan för hur de ska uppnås som en global strategi för en mer miljövänlig ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inkludera tillgång till energi för alla i processen Rio+20. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att Rio+20-toppmötet i juni 2012 är en möjlighet att föreslå konkreta mål för hur energifattigdomen kan avskaffas och en färdplan för hur de ska uppnås som en global strategi för en mer miljövänlig ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inkludera tillgång till energi för alla i processen Rio+20.

| 40. | Europaparlamentet anser att tillgång till energi för alla ska ingå i millennieutvecklingsmålen för perioden efter 2015, som ännu inte har fastställts. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att tillgång till energi för alla ska ingå i millennieutvecklingsmålen för perioden efter 2015, som ännu inte har fastställts.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Europeiska utrikestjänsten och AVS–EU:s ministerråd. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Europeiska utrikestjänsten och AVS–EU:s ministerråd.

---

(1)  FN, generalförsamlingen, sextiofemte sessionen, generalförsamlingens resolution 65/151, ”Internationella året för hållbar energi för alla”, New York den 21 januari 2011.

(2)  FN, generalsekreterare Ban Ki-Moon, My priorities as Secretary-General.

(3)  FN, generalsekreterare Ban Ki-Moon, My priorities as Secretary-General.

(4)  ”Energy for All, Financing Access for the Poor”, särskilt förhandsutdrag från ”World Energy Outlook 2011”, som först lades fram vid konferensen ”Energy for All” i Oslo i Norge i oktober 2011 OECD/IEA, oktober 2011 (http://www.iea.org/papers/2011/weo2011_energy_for_all.pdf), s. 3.

(5)  Ibid, s. 28.

(6)  Ibid, s. 27.

(7)  Ibid, s. 40.

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/89

---

Torsdagen den 2 februari 2012Årligt skattebetänkande

P7_TA(2012)0030

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om det årliga skattebetänkandet (2011/2271(INI))

2013/C 239 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Dubbelbeskattning på den inre marknaden” (COM(2011)0712) och förslaget till rådets direktiv om betalning av räntor och royaltyer (COM(2011)0714), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Dubbelbeskattning på den inre marknaden” (COM(2011)0712) och förslaget till rådets direktiv om betalning av räntor och royaltyer (COM(2011)0714),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om avskaffande av gränsöverskridande skattehinder för EU-medborgare (COM(2010)0769), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om avskaffande av gränsöverskridande skattehinder för EU-medborgare (COM(2010)0769),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument som bifogats kommissionens meddelande om avskaffande av gränsöverskridande skattehinder för EU-medborgare (SEK(2010)1576), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument som bifogats kommissionens meddelande om avskaffande av gränsöverskridande skattehinder för EU-medborgare (SEK(2010)1576),

| — | med beaktande av kommissionens dokument om de svar som erhållits under kommissionens samråd om dubbelbeskattningsavtal och den interna marknaden: ”Factual example of double taxation cases” (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens dokument om de svar som erhållits under kommissionens samråd om dubbelbeskattningsavtal och den interna marknaden: ”Factual example of double taxation cases” (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om avslutande av den första europeiska planeringsterminen för ekonomisk samordning: vägledning för den nationella politiken 2011–2012 (COM(2011)0400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om avslutande av den första europeiska planeringsterminen för ekonomisk samordning: vägledning för den nationella politiken 2011–2012 (COM(2011)0400),

| — | med beaktande av den gemensamma skrivelsen av den 17 augusti 2011 från Frankrikes president, Nicolas Sarkozy, och Tysklands förbundskansler, Angela Merkel, till Europeiska rådets ordförande, Herman Van Rompuy, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma skrivelsen av den 17 augusti 2011 från Frankrikes president, Nicolas Sarkozy, och Tysklands förbundskansler, Angela Merkel, till Europeiska rådets ordförande, Herman Van Rompuy,

| — | med beaktande av OECD:s rapport ”Corporate Loss Utilisation through Aggressive Tax Planning” från 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s rapport ”Corporate Loss Utilisation through Aggressive Tax Planning” från 2011 (2),

| — | med beaktande av översiktsrapporten ”How effective and legitimate is the European Semester? Increasing the role of the European Parliament” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av översiktsrapporten ”How effective and legitimate is the European Semester? Increasing the role of the European Parliament” (3),

| — | med beaktande av kommissionens publikation ”Taxation Trends in the EU” (2011 års utgåva) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens publikation ”Taxation Trends in the EU” (2011 års utgåva) (4),

| — | med beaktande av OECD:s publikation ”Consumption Tax Trends 2010” (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s publikation ”Consumption Tax Trends 2010” (5),

| — | med beaktande av Mario Montis rapport från 2010 om en ny strategi för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Mario Montis rapport från 2010 om en ny strategi för den inre marknaden,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument om den ekonomiska effekten av kommissionens rekommendation om förfaranden för källskattelättnad och förslagen från expertgruppen ”FISCO” (SEK(2009)1371), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om den ekonomiska effekten av kommissionens rekommendation om förfaranden för källskattelättnad och förslagen från expertgruppen ”FISCO” (SEK(2009)1371),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation om förfaranden för källskattelättnad (COM(2009)0784), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation om förfaranden för källskattelättnad (COM(2009)0784),

| — | med beaktande av Alain Lamassoures rapport av den 8 juni 2008 om medborgarna och tillämpningen av EU-rätten (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Alain Lamassoures rapport av den 8 juni 2008 om medborgarna och tillämpningen av EU-rätten (6),

| — | med beaktande av sitt betänkande av den 2 september 2008 om en samordnad strategi för att förbättra kampen mot skattebedrägeri (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt betänkande av den 2 september 2008 om en samordnad strategi för att förbättra kampen mot skattebedrägeri (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 december 2007 om tillämpning av åtgärder för att motverka missbruk i fråga om direkt beskattning – inom EU och i förhållande till tredjeland (COM(2007)0785), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 december 2007 om tillämpning av åtgärder för att motverka missbruk i fråga om direkt beskattning – inom EU och i förhållande till tredjeland (COM(2007)0785),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 maj 2006 om behovet av att utarbeta en samordnad strategi för att förbättra kampen mot skattebedrägerier (COM(2006)0254), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 maj 2006 om behovet av att utarbeta en samordnad strategi för att förbättra kampen mot skattebedrägerier (COM(2006)0254),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 december 2006 om utflyttningsbeskattning och behovet av samordning av medlemsstaternas skattepolitik (COM(2006)0825), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 december 2006 om utflyttningsbeskattning och behovet av samordning av medlemsstaternas skattepolitik (COM(2006)0825),

| — | med beaktande av Eures Channels rapport från 2002 om flera hinder för rörlighet för EU-medborgare i gränsöverskridande regioner (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eures Channels rapport från 2002 om flera hinder för rörlighet för EU-medborgare i gränsöverskridande regioner (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 maj 2001 om skattepolitiken i Europeiska unionen – prioriteringar för de kommande åren (COM(2001)0260), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 maj 2001 om skattepolitiken i Europeiska unionen – prioriteringar för de kommande åren (COM(2001)0260),

| — | med beaktande av förslaget till resolution B7-0531/2011, inlämnat i enlighet med artikel 120 i arbetsordningen av Cristina Muscardi och andra ledamöter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution B7-0531/2011, inlämnat i enlighet med artikel 120 i arbetsordningen av Cristina Muscardi och andra ledamöter,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0014/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0014/2012), och av följande skäl:

| A. | EU:s interna marknad med rörlighet för personer, tjänster, varor och kapital fungerar inte fullt ut, och det finns fortfarande områden som behöver förbättras. |
| --- | --- |

A.

EU:s interna marknad med rörlighet för personer, tjänster, varor och kapital fungerar inte fullt ut, och det finns fortfarande områden som behöver förbättras.

| B. | Medborgare och företag inom EU som är verksamma över gränserna ställs inför skattehinder som skapar betydande hinder för tillväxt och sysselsättning på EU:s inre marknad. Dessa hinder måste avlägsnas för att man ska kunna trygga ett mer konkurrenskraftigt EU som genererar tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

B.

Medborgare och företag inom EU som är verksamma över gränserna ställs inför skattehinder som skapar betydande hinder för tillväxt och sysselsättning på EU:s inre marknad. Dessa hinder måste avlägsnas för att man ska kunna trygga ett mer konkurrenskraftigt EU som genererar tillväxt och sysselsättning.

| C. | I vissa medlemsstater är skattesystemets administrativa kostnader onödigt betungande och höga för medelstora företag. |
| --- | --- |

C.

I vissa medlemsstater är skattesystemets administrativa kostnader onödigt betungande och höga för medelstora företag.

| D. | Den aktuella ekonomiska och finansiella krisen har lett till en betydande ökning av den offentliga skulden i Europa. Alltför stora offentliga och privata skulder i medlemsstaterna har utlöst den aktuella finanskrisen. I detta sammanhang är välfärdsstatens automatiska stabilisatorer mer relevanta än någonsin när det gäller att trygga tillväxt och social sammanhållning. |
| --- | --- |

D.

Den aktuella ekonomiska och finansiella krisen har lett till en betydande ökning av den offentliga skulden i Europa. Alltför stora offentliga och privata skulder i medlemsstaterna har utlöst den aktuella finanskrisen. I detta sammanhang är välfärdsstatens automatiska stabilisatorer mer relevanta än någonsin när det gäller att trygga tillväxt och social sammanhållning.

| E. | Effektiv beskattning är av grundläggande betydelse för myndigheterna, särskilt i Europa, för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter och skyldigheter samt uppfylla medborgarnas förväntningar. Stater med stora underskott är för närvarande tvungna att införa åtgärder för att öka sina skatter, men dessa åtgärder får inte vara skadliga för tillväxten. |
| --- | --- |

E.

Effektiv beskattning är av grundläggande betydelse för myndigheterna, särskilt i Europa, för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter och skyldigheter samt uppfylla medborgarnas förväntningar. Stater med stora underskott är för närvarande tvungna att införa åtgärder för att öka sina skatter, men dessa åtgärder får inte vara skadliga för tillväxten.

| F. | En sund budgetkonsolidering tillsammans med en rättvisare och mer riktad fördelning av skattebördorna behövs för att trygga finanspolitisk trovärdighet, och skuldminskningen kräver både minskade utgifter och skatteökningar, samtidigt som tillväxtorienterade ändringar av beskattningen måste prioriteras. Detta kommer att lägga grunden för en långsiktig tillväxt. |
| --- | --- |

F.

En sund budgetkonsolidering tillsammans med en rättvisare och mer riktad fördelning av skattebördorna behövs för att trygga finanspolitisk trovärdighet, och skuldminskningen kräver både minskade utgifter och skatteökningar, samtidigt som tillväxtorienterade ändringar av beskattningen måste prioriteras. Detta kommer att lägga grunden för en långsiktig tillväxt.

Allmänna synpunkter

Förebyggande av dubbel icke-beskattning, skattebedrägerier och skatteparadis samt ökad skattetransparens

| 1. | Europaparlamentet noterar att skattesystemens centrala uppgift är att finansiera offentliga tjänster, såsom utbildning, hälso- och sjukvård, kollektivtrafik och infrastruktur, samt att skydda allmänna tillgångar genom att t.ex. ge incitament för produktion och konsumtion av miljövänliga produkter och minska de sociala skillnaderna genom att sörja för en jämnare fördelning av inkomster och förmögenhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att skattesystemens centrala uppgift är att finansiera offentliga tjänster, såsom utbildning, hälso- och sjukvård, kollektivtrafik och infrastruktur, samt att skydda allmänna tillgångar genom att t.ex. ge incitament för produktion och konsumtion av miljövänliga produkter och minska de sociala skillnaderna genom att sörja för en jämnare fördelning av inkomster och förmögenhet.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att beskattningen fortfarande omfattas av den nationella och i vissa fall lokala suveräniteten, och att de olika strukturerna på medlemsstaternas skattesystem därför bör respekteras. Parlamentet konstaterar att fördragsändringar kommer att bli nödvändiga om beslutsfattandet om skattepolitiken ska flyttas från nationell nivå till EU-nivå. Därför bör en bättre övervakning av budgetförfarandet från kommissionens sida balanseras av bättre demokratisk övervakning från Europaparlamentets sida. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att beskattningen fortfarande omfattas av den nationella och i vissa fall lokala suveräniteten, och att de olika strukturerna på medlemsstaternas skattesystem därför bör respekteras. Parlamentet konstaterar att fördragsändringar kommer att bli nödvändiga om beslutsfattandet om skattepolitiken ska flyttas från nationell nivå till EU-nivå. Därför bör en bättre övervakning av budgetförfarandet från kommissionens sida balanseras av bättre demokratisk övervakning från Europaparlamentets sida.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att en förbättring av den inre marknaden och eventuellt en viss skatteharmonisering skulle kunna vara nyckelfaktorer för att främja tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Parlamentet konstaterar att skattepolitiken måste syfta till att främja den europeiska konkurrenskraften och sänka kostnaderna för de europeiska företagen, särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att en förbättring av den inre marknaden och eventuellt en viss skatteharmonisering skulle kunna vara nyckelfaktorer för att främja tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Parlamentet konstaterar att skattepolitiken måste syfta till att främja den europeiska konkurrenskraften och sänka kostnaderna för de europeiska företagen, särskilt för små och medelstora företag.

| 4. | Europaparlamentet noterar en bristande samordning av skattepolitiken inom EU, vilken kan orsaka avsevärda kostnader och administrativa bördor för medborgare och företag som är verksamma över gränserna inom EU. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar en bristande samordning av skattepolitiken inom EU, vilken kan orsaka avsevärda kostnader och administrativa bördor för medborgare och företag som är verksamma över gränserna inom EU.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra sina skattesystem tillväxtvänligare genom att förbättra skatternas utformning och förskjuta beskattningen mot mindre snedvridande skatter samtidigt som man värnar den sociala marknadsmodellens mål. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra sina skattesystem tillväxtvänligare genom att förbättra skatternas utformning och förskjuta beskattningen mot mindre snedvridande skatter samtidigt som man värnar den sociala marknadsmodellens mål.

| 6. | Europaparlamentet understryker att alla kan dra fruktbar lärdom av de medlemsstater där beskattningen och skatteuppbörden länge har fungerat väl. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att alla kan dra fruktbar lärdom av de medlemsstater där beskattningen och skatteuppbörden länge har fungerat väl.

| 7. | Europaparlamentet understryker behovet av en förenkling av mervärdesskattebestämmelserna så att dubbelbeskattning och byråkrati för arbetsgivare kan avskaffas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker behovet av en förenkling av mervärdesskattebestämmelserna så att dubbelbeskattning och byråkrati för arbetsgivare kan avskaffas.

| 8. | Europaparlamentet understryker att en låg skattenivå är grundläggande inte endast för familjers och hushålls sociala välfärd, utan också för konkurrenskraften och nya arbetstillfällen. Parlamentet betonar behovet av kontrollerade och effektiva offentliga utgifter och stabila offentliga finanser. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att en låg skattenivå är grundläggande inte endast för familjers och hushålls sociala välfärd, utan också för konkurrenskraften och nya arbetstillfällen. Parlamentet betonar behovet av kontrollerade och effektiva offentliga utgifter och stabila offentliga finanser.

| 9. | Europaparlamentet understryker att förslag från kommissionen rörande beskattning måste bidra till Europas konkurrenskraft genom att eliminera de konkurrensstörningar som beror på att skattesystemen skiljer sig åt. Parlamentet understryker också att kommissionens förslag inte får leda till ökade skattebördor. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att förslag från kommissionen rörande beskattning måste bidra till Europas konkurrenskraft genom att eliminera de konkurrensstörningar som beror på att skattesystemen skiljer sig åt. Parlamentet understryker också att kommissionens förslag inte får leda till ökade skattebördor.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstater med stora underskott eller som drabbats av de allvarligaste nedgångarna i BNP-tillväxten kommer att behöva undersöka noggrant vad som är roten till deras underskott och öka skatteintäkterna via effektiva och rättvisa skatter samt sträva efter att minska utgifterna, bekämpa skattebedrägerier och öka det offentliga sparandet. Parlamentet betonar att prioriteringen vid skattereformer bör vara att täppa till kryphål och bredda skattebasen, utan att påverka medlemsstaternas förmåga att samla in intäkter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstater med stora underskott eller som drabbats av de allvarligaste nedgångarna i BNP-tillväxten kommer att behöva undersöka noggrant vad som är roten till deras underskott och öka skatteintäkterna via effektiva och rättvisa skatter samt sträva efter att minska utgifterna, bekämpa skattebedrägerier och öka det offentliga sparandet. Parlamentet betonar att prioriteringen vid skattereformer bör vara att täppa till kryphål och bredda skattebasen, utan att påverka medlemsstaternas förmåga att samla in intäkter.

| 11. | Europaparlamentet anser att skattefederalism kan vara ett användbart verktyg för att uppnå ansvarstagande i skatteförvaltningen på regional nivå och på så vis förbättra den ekonomiska effektiviteten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att skattefederalism kan vara ett användbart verktyg för att uppnå ansvarstagande i skatteförvaltningen på regional nivå och på så vis förbättra den ekonomiska effektiviteten.

| 12. | Europaparlamentet noterar kommissionens initiativ nyligen inom skatteområdet, såsom initiativ om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, en skatt på finansiella transaktioner, EU:s framtida momssystem och på energiområdet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar kommissionens initiativ nyligen inom skatteområdet, såsom initiativ om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, en skatt på finansiella transaktioner, EU:s framtida momssystem och på energiområdet.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar införandet av den europeiska planeringsterminen som en möjlig inkomstgenerator för medlemsstaterna genom utbytet av information om bästa praxis för en bättre samordnad och hållbar skatteordning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar införandet av den europeiska planeringsterminen som en möjlig inkomstgenerator för medlemsstaterna genom utbytet av information om bästa praxis för en bättre samordnad och hållbar skatteordning.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera samarbetet om sina respektive skattepolitiska åtgärder mot dubbelbeskattning, skattebedrägerier och skatteflykt i syfte att öka transparensen och minska kryphål och osäkerheter för företag och medborgare när det gäller skatteuppbörd, och särskilt när det gäller de olika administrativa förfarandena för att lämna in skattedeklarationer. Parlamentet anser därför att kommissionen tillsammans med rådet bör anta ett starkt gemensamt initiativ om jurisdiktioner som tillämpar sekretess, vilket skulle vara bättre än endast bilaterala avtal mellan enskilda medlemsstater och jurisdiktioner som tillämpar sekretess. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera samarbetet om sina respektive skattepolitiska åtgärder mot dubbelbeskattning, skattebedrägerier och skatteflykt i syfte att öka transparensen och minska kryphål och osäkerheter för företag och medborgare när det gäller skatteuppbörd, och särskilt när det gäller de olika administrativa förfarandena för att lämna in skattedeklarationer. Parlamentet anser därför att kommissionen tillsammans med rådet bör anta ett starkt gemensamt initiativ om jurisdiktioner som tillämpar sekretess, vilket skulle vara bättre än endast bilaterala avtal mellan enskilda medlemsstater och jurisdiktioner som tillämpar sekretess.

| 15. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna borde försöka minska de små och medelstora företagens kostnader för att följa skattereglerna, när så är möjligt, genom att förenkla förfaranden och minska kostnaderna för byråkratin. Parlamentet noterar att medlemsstaterna har olika bolagsskattebaser som i praktiken kan fungera som gränsöverskridande handelshinder för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet stöder kommissionens förslag om att införa en EU-övergripande frivillig gemensam konsoliderad bolagsskattebas i EU. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna borde försöka minska de små och medelstora företagens kostnader för att följa skattereglerna, när så är möjligt, genom att förenkla förfaranden och minska kostnaderna för byråkratin. Parlamentet noterar att medlemsstaterna har olika bolagsskattebaser som i praktiken kan fungera som gränsöverskridande handelshinder för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet stöder kommissionens förslag om att införa en EU-övergripande frivillig gemensam konsoliderad bolagsskattebas i EU.

| 16. | Europaparlamentet betonar att inrättandet av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas skulle förbättra tillväxten och skapa fler arbetstillfällen i Europa genom en minskning av de administrativa kostnaderna och byråkratin för företag, särskilt för små företag som är verksamma i flera EU-länder. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att inrättandet av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas skulle förbättra tillväxten och skapa fler arbetstillfällen i Europa genom en minskning av de administrativa kostnaderna och byråkratin för företag, särskilt för små företag som är verksamma i flera EU-länder.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omgående anta de befintliga förslagen och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag i linje med förslagen från Europaparlamentet om skatt på sparande, miljö- och konsumtionsskatter, åtgärder mot skattebedrägerier, god förvaltning och dubbelbeskattning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omgående anta de befintliga förslagen och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag i linje med förslagen från Europaparlamentet om skatt på sparande, miljö- och konsumtionsskatter, åtgärder mot skattebedrägerier, god förvaltning och dubbelbeskattning.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att den aktuella ekonomiska och finansiella krisen har lett till en avsevärd ökning av den offentliga skulden i Europa. För att minska denna stora offentliga skuld krävs både minskade utgifter och höjda skatter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att den aktuella ekonomiska och finansiella krisen har lett till en avsevärd ökning av den offentliga skulden i Europa. För att minska denna stora offentliga skuld krävs både minskade utgifter och höjda skatter.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att de medlemsstater där BNP-tillväxten avtog mest även var länder som var tvungna att höja sina skatter mest. De medlemsstater som kunde minska skatterna var i allmänhet de som lyckades begränsa minskningen av den reala bruttonationalprodukten till mindre än 4 procent (9). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att de medlemsstater där BNP-tillväxten avtog mest även var länder som var tvungna att höja sina skatter mest. De medlemsstater som kunde minska skatterna var i allmänhet de som lyckades begränsa minskningen av den reala bruttonationalprodukten till mindre än 4 procent (9).

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra sina skattesystem mer tillväxtvänliga genom att förbättra utformningen av beskattningen och gå över till en mindre snedvridande beskattning samtidigt som målet om social rättvisa respekteras. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra sina skattesystem mer tillväxtvänliga genom att förbättra utformningen av beskattningen och gå över till en mindre snedvridande beskattning samtidigt som målet om social rättvisa respekteras.

| 21. | Europaparlamentet slår fast att en samordning av skattepolitiken skulle kunna vara ett viktigt inslag i en budgetkonsolideringsstrategi på EU-nivå och förbättra effektiviteten i medlemsstaternas skattepolitik. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet slår fast att en samordning av skattepolitiken skulle kunna vara ett viktigt inslag i en budgetkonsolideringsstrategi på EU-nivå och förbättra effektiviteten i medlemsstaternas skattepolitik.

Avskaffande av gränsöverskridande skattehinder för EU-medborgare

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att avskaffandet av skattehinder kan spela en viktig roll för att öka medborgarnas kapacitet och förtroende när det gäller att arbeta, pensionera sig, göra inköp och tillsammans med företag investera inom EU. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att avskaffandet av skattehinder kan spela en viktig roll för att öka medborgarnas kapacitet och förtroende när det gäller att arbeta, pensionera sig, göra inköp och tillsammans med företag investera inom EU.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om avskaffande av gränsöverskridande skattehinder för EU-medborgare där man tar upp de mest relevanta klagomålen från EU-medborgare avseende gränsöverskridande skattehinder, och ser fram emot förslag från kommissionen på detta område. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om avskaffande av gränsöverskridande skattehinder för EU-medborgare där man tar upp de mest relevanta klagomålen från EU-medborgare avseende gränsöverskridande skattehinder, och ser fram emot förslag från kommissionen på detta område.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att öka sina insatser för att se till att alla EU-medborgare får den information och de råd de behöver om skattebestämmelser inom EU. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att öka sina insatser för att se till att alla EU-medborgare får den information och de råd de behöver om skattebestämmelser inom EU.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna kommit överens om att medborgarna bör få ökad tillgång till skatteinformation. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna kommit överens om att medborgarna bör få ökad tillgång till skatteinformation.

| 26. | Europaparlamentet understryker vikten av att se till att medborgare inte ställs inför skattehinder vid utövandet av den inre marknadens friheter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker vikten av att se till att medborgare inte ställs inför skattehinder vid utövandet av den inre marknadens friheter.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dela med sig av information om bästa praxis i EU:s medlemsstater och andra OECD-länder angående skatteinformation till medborgare och företag, och uppmanar kommissionen att utveckla effektiva verktyg för att underlätta och uppmuntra utbyte av denna information och bästa praxis avseende beskattning, vilket även bör inkludera inrättandet av pilotprojekt, i syfte att främja den europeiska konkurrenskraften på längre sikt. Parlamentet understryker dessutom att kommissionen ska se till att Eurostat samlar in och kontrollerar statistik över skatteundandragande och skatteflykt inom EU. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dela med sig av information om bästa praxis i EU:s medlemsstater och andra OECD-länder angående skatteinformation till medborgare och företag, och uppmanar kommissionen att utveckla effektiva verktyg för att underlätta och uppmuntra utbyte av denna information och bästa praxis avseende beskattning, vilket även bör inkludera inrättandet av pilotprojekt, i syfte att främja den europeiska konkurrenskraften på längre sikt. Parlamentet understryker dessutom att kommissionen ska se till att Eurostat samlar in och kontrollerar statistik över skatteundandragande och skatteflykt inom EU.

| 28. | Europaparlamentet är medvetet om att vissa medlemsstater har inrättat förenklade förfaranden för krav på skatteåterbetalningar enligt sina dubbelbeskattningsavtal, och att vissa har inrättat webbplatser för personer som inte är bosatta i den berörda medlemsstaten eller för utländska skattebetalare med information och formulär på olika språk. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet är medvetet om att vissa medlemsstater har inrättat förenklade förfaranden för krav på skatteåterbetalningar enligt sina dubbelbeskattningsavtal, och att vissa har inrättat webbplatser för personer som inte är bosatta i den berörda medlemsstaten eller för utländska skattebetalare med information och formulär på olika språk.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja kommissionens planer på att förbättra samordningen och samarbetet mellan medlemsstaternas skatteförvaltningar om lämpliga lösningar för att undvika dubbelbeskattning och andra gränsöverskridande hinder. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja kommissionens planer på att förbättra samordningen och samarbetet mellan medlemsstaternas skatteförvaltningar om lämpliga lösningar för att undvika dubbelbeskattning och andra gränsöverskridande hinder.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att dubbelbeskattning är ett hinder för gränsöverskridande verksamheter och investeringar, och att det finns ett behov av samordnade lösningar för att komma till rätta med detta problem. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att dubbelbeskattning är ett hinder för gränsöverskridande verksamheter och investeringar, och att det finns ett behov av samordnade lösningar för att komma till rätta med detta problem.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå sätt att förenkla efterlevnaden av skattelagstiftningen i gränsöverskridande situationer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå sätt att förenkla efterlevnaden av skattelagstiftningen i gränsöverskridande situationer.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens offentliga utfrågning om skatter på gränsöverskridande utbetalningar av utdelning till portföljplacerare och enskilda placerare inom EU, där gränsöverskridande arvsskattehinder inom EU behandlas, och ser fram emot kommissionens framtida förslag på detta område. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens offentliga utfrågning om skatter på gränsöverskridande utbetalningar av utdelning till portföljplacerare och enskilda placerare inom EU, där gränsöverskridande arvsskattehinder inom EU behandlas, och ser fram emot kommissionens framtida förslag på detta område.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omgående finna sätt att avskaffa skattehinder för gränsöverskridande arbete och rörlighet så att EU 2020-strategins mål – nämligen ökad ekonomisk tillväxt och sysselsättning – kan nås så fort som möjligt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omgående finna sätt att avskaffa skattehinder för gränsöverskridande arbete och rörlighet så att EU 2020-strategins mål – nämligen ökad ekonomisk tillväxt och sysselsättning – kan nås så fort som möjligt.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mer aktivt följa upp klagomål och trygga ökad insyn och information för medborgarna om resultaten av klagomål över medlemsstaternas skattelagstiftning och överträdelseförfaranden på skatteområdet, liksom deras uppföljning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mer aktivt följa upp klagomål och trygga ökad insyn och information för medborgarna om resultaten av klagomål över medlemsstaternas skattelagstiftning och överträdelseförfaranden på skatteområdet, liksom deras uppföljning.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt arbete inom rådgivningstjänsterna Europe Direct och Ditt Europa, och att ytterligare utveckla webbportalen för Europe Direct så att EU-medborgarna kan hitta information från de 27 skattemyndigheterna i EU. Parlamentet betonar att denna information måste tillhandahållas i ett användarvändligt format. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt arbete inom rådgivningstjänsterna Europe Direct och Ditt Europa, och att ytterligare utveckla webbportalen för Europe Direct så att EU-medborgarna kan hitta information från de 27 skattemyndigheterna i EU. Parlamentet betonar att denna information måste tillhandahållas i ett användarvändligt format.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna på dubbelbeskattningsområdet, även genom att koncentrera fler projekt och resurser inom Fiscalisprogrammet på att lösa skattebetalarnas konkreta problem. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna på dubbelbeskattningsområdet, även genom att koncentrera fler projekt och resurser inom Fiscalisprogrammet på att lösa skattebetalarnas konkreta problem.

Avskaffande av diskriminering och dubbelbeskattning för EU:s medborgare och företag

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av att lösa problem, såsom dubbelbeskattning av företag och privatpersoner, oförenlighet mellan olika beskattningssystem och bristfällig tillgång till information om nationella skatteregler. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar vikten av att lösa problem, såsom dubbelbeskattning av företag och privatpersoner, oförenlighet mellan olika beskattningssystem och bristfällig tillgång till information om nationella skatteregler.

| 38. | Europaparlamentet betonar att det ligger i företagens och medborgarnas intresse att skapa en tydlig, transparent och stabil skattemiljö på den inre marknaden, eftersom bristen på transparens i skattebestämmelser utgör hinder för gränsöverskridande verksamhet och investeringar inom EU. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att det ligger i företagens och medborgarnas intresse att skapa en tydlig, transparent och stabil skattemiljö på den inre marknaden, eftersom bristen på transparens i skattebestämmelser utgör hinder för gränsöverskridande verksamhet och investeringar inom EU.

| 39. | Europaparlamentet understryker att dubbelbeskattning minskar de berörda företagens konkurrenskraft och även generellt utgör ett hinder på den inre marknaden. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker att dubbelbeskattning minskar de berörda företagens konkurrenskraft och även generellt utgör ett hinder på den inre marknaden.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om dubbelbeskattning på den inre marknaden med förslag till EU:s strategi för och lösningar på problem med gränsöverskridande dubbelbeskattning. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om dubbelbeskattning på den inre marknaden med förslag till EU:s strategi för och lösningar på problem med gränsöverskridande dubbelbeskattning.

| 41. | Europaparlamentet anser att EU-fördraget ålägger medlemsstaterna att lösa frågan om dubbelbeskattning. När det gäller den inre marknaden ska detta göras in enlighet med artiklarna 4.3 och 26 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att EU-fördraget ålägger medlemsstaterna att lösa frågan om dubbelbeskattning. När det gäller den inre marknaden ska detta göras in enlighet med artiklarna 4.3 och 26 i EUF-fördraget.

| 42. | Europaparlamentet slår fast att bilaterala skatteavtal mellan medlemsstaterna inte löser alla problem med diskriminering och dubbelbeskattning för medborgare och företag. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet slår fast att bilaterala skatteavtal mellan medlemsstaterna inte löser alla problem med diskriminering och dubbelbeskattning för medborgare och företag.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens idé om att inrätta en arbetsgrupp för dubbelbeskattningsproblem, i vilken medlemsstaternas skattemyndigheter, och när så är lämpligt, konsumentorganisationer ingår. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka EU:s arbetsgrupp för företagsbeskattning, dvs. EU:s gemensamma forum för internprissättning, och att upprätthålla kontakter med näringslivet och företrädare för konsumentskyddsorganisationer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens idé om att inrätta en arbetsgrupp för dubbelbeskattningsproblem, i vilken medlemsstaternas skattemyndigheter, och när så är lämpligt, konsumentorganisationer ingår. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka EU:s arbetsgrupp för företagsbeskattning, dvs. EU:s gemensamma forum för internprissättning, och att upprätthålla kontakter med näringslivet och företrädare för konsumentskyddsorganisationer.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett nytt mervärdesskatteforum, i likhet med EU:s gemensamma forum för internprissättning, med vilket företag kan ta upp mervärdesskattefrågor och tvister mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett nytt mervärdesskatteforum, i likhet med EU:s gemensamma forum för internprissättning, med vilket företag kan ta upp mervärdesskattefrågor och tvister mellan medlemsstaterna.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra de förfaranden som ger små och medelstora företag möjlighet att snabbare återkräva betald mervärdesskatt, för att på detta sätt förkorta återbetalningsperioden. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra de förfaranden som ger små och medelstora företag möjlighet att snabbare återkräva betald mervärdesskatt, för att på detta sätt förkorta återbetalningsperioden.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en bindande tvistlösningsmekanism, enligt förslagen i Montirapporten, som skulle hantera dubbelbeskattning som drabbar privatpersoner och företag. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en bindande tvistlösningsmekanism, enligt förslagen i Montirapporten, som skulle hantera dubbelbeskattning som drabbar privatpersoner och företag.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar att administrativa hinder och rättslig osäkerhet gör det svårt för EU-medborgare att röra sig fritt med sina bilar på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att avskaffa dubbelbeskattningen i samband med registrering av bilar. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet konstaterar att administrativa hinder och rättslig osäkerhet gör det svårt för EU-medborgare att röra sig fritt med sina bilar på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att avskaffa dubbelbeskattningen i samband med registrering av bilar.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att modernisera och uppdatera bestämmelserna om gränsöverskridande förlustutjämning för företag och att förenkla och modernisera reglerna för elektronisk fakturering, i syfte att slutligen skapa en gemensam europeisk mall för e-fakturor. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att modernisera och uppdatera bestämmelserna om gränsöverskridande förlustutjämning för företag och att förenkla och modernisera reglerna för elektronisk fakturering, i syfte att slutligen skapa en gemensam europeisk mall för e-fakturor.

Förebyggande av dubbel icke-beskattning och skattebedrägerier samt ökad skattetransparens

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att skatteflykt och bristande skattetransparens äventyrar statens inkomster och kostar flera miljarder euro. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet konstaterar att skatteflykt och bristande skattetransparens äventyrar statens inkomster och kostar flera miljarder euro.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att man måste skapa en lämplig balans mellan det offentliga intresset av att bekämpa missbruk genom att undvika oproportionerliga begränsningar av den gränsöverskridande verksamheten inom EU, och en bättre samordning av tillämpningen av åtgärder mot missbruk när det gäller tredjeländer. Parlamentet beklagar att medlemsstaterna har ingått avtal med tredjeländer som tillåter fortsatt skatteundandragande och skattesekretess. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet konstaterar att man måste skapa en lämplig balans mellan det offentliga intresset av att bekämpa missbruk genom att undvika oproportionerliga begränsningar av den gränsöverskridande verksamheten inom EU, och en bättre samordning av tillämpningen av åtgärder mot missbruk när det gäller tredjeländer. Parlamentet beklagar att medlemsstaterna har ingått avtal med tredjeländer som tillåter fortsatt skatteundandragande och skattesekretess.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att






  — | inrätta och genomdriva effektiva skattesystem som förhindrar att deras skattebaser orättmätigt gröps ur till följd av ej avsedd utebliven beskattning eller missbruk, |
| --- | --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att

—

inrätta och genomdriva effektiva skattesystem som förhindrar att deras skattebaser orättmätigt gröps ur till följd av ej avsedd utebliven beskattning eller missbruk,

| — | tillämpa åtgärder för att motverka missbruk, vilka inriktas på rent konstlade upplägg som utformats för att kringgå nationell lagstiftning eller gemenskapsregler som införlivats i nationell lagstiftning, |
| --- | --- |

—

tillämpa åtgärder för att motverka missbruk, vilka inriktas på rent konstlade upplägg som utformats för att kringgå nationell lagstiftning eller gemenskapsregler som införlivats i nationell lagstiftning,

| — | fortsätta att dela med sig av information om aggressiva skatteplaneringssystem för företagsförluster, strategier för att upptäcka och hantera dem, samt mäta och därefter offentliggöra information om effektiviteten i de strategier som används, |
| --- | --- |

—

fortsätta att dela med sig av information om aggressiva skatteplaneringssystem för företagsförluster, strategier för att upptäcka och hantera dem, samt mäta och därefter offentliggöra information om effektiviteten i de strategier som används,

| — | överväga möjligheten att införa program för företags efterlevnad och att införa eller se över initiativ som fokuseras på aggressiva skatteplaneringssystem, |
| --- | --- |

—

överväga möjligheten att införa program för företags efterlevnad och att införa eller se över initiativ som fokuseras på aggressiva skatteplaneringssystem,

| — | slutligen slutföra reformen av direktivet om skatt på sparande för att främja tillämpningen av automatiskt informationsutbyte, vilket har blockerats under en tid i rådet, i syfte att åstadkomma en rättvis och skälig beskattning av besparingar i EU; alla berörda jurisdiktioner måste införa ett administrativt samarbete som inte kränker skattebetalarnas processuella rättigheter och rätt till privatliv genom att erbjuda automatiskt utbyte av information, vilket måste utvidgas till företag och truster och inte endast tillämpas på enskilda individer, |
| --- | --- |

—

slutligen slutföra reformen av direktivet om skatt på sparande för att främja tillämpningen av automatiskt informationsutbyte, vilket har blockerats under en tid i rådet, i syfte att åstadkomma en rättvis och skälig beskattning av besparingar i EU; alla berörda jurisdiktioner måste införa ett administrativt samarbete som inte kränker skattebetalarnas processuella rättigheter och rätt till privatliv genom att erbjuda automatiskt utbyte av information, vilket måste utvidgas till företag och truster och inte endast tillämpas på enskilda individer,

| — | meddela och offentliggöra myndigheters avgöranden i skattefrågor för företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet, |
| --- | --- |

—

meddela och offentliggöra myndigheters avgöranden i skattefrågor för företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet,

| — | erbjuda små och medelstora företag skatteincitament, såsom skatteundantag och skatteminskningar, för att uppmuntra företagaranda, innovation och skapande av arbetstillfällen, |
| --- | --- |

—

erbjuda små och medelstora företag skatteincitament, såsom skatteundantag och skatteminskningar, för att uppmuntra företagaranda, innovation och skapande av arbetstillfällen,

| — | främja reformer för att minska möjligheterna till skatteflykt genom att inrätta effektiva skatteuppbördsmekanismer som minimerar relationerna mellan skattebetalaren och skattemyndigheterna och maximerar användningen av modern teknik och fokuserar på e-förvaltning vid registrering och övervakning av ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

—

främja reformer för att minska möjligheterna till skatteflykt genom att inrätta effektiva skatteuppbördsmekanismer som minimerar relationerna mellan skattebetalaren och skattemyndigheterna och maximerar användningen av modern teknik och fokuserar på e-förvaltning vid registrering och övervakning av ekonomisk verksamhet.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att






  — | fastställa områden där man kan göra förbättringar i både EU-lagstiftningen och det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna för att minska skattbedrägeri, |
| --- | --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att

—

fastställa områden där man kan göra förbättringar i både EU-lagstiftningen och det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna för att minska skattbedrägeri,

| — | tillhandahålla mer budgetmedel och personal för GD TAXUD för att man ska kunna utarbeta EU-politik och EU-förslag om dubbel icke-beskattning, skatteflykt och skattebedrägerier, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla mer budgetmedel och personal för GD TAXUD för att man ska kunna utarbeta EU-politik och EU-förslag om dubbel icke-beskattning, skatteflykt och skattebedrägerier,

| — | hantera skadlig skattekonkurrens mellan och dubbel icke-beskattning av stora företag som artificiellt flyttar vinsterna för att minimera den effektiva skattesatsen; meddela och offentliggöra nationella myndigheters avgöranden i skattefrågor för företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet, |
| --- | --- |

—

hantera skadlig skattekonkurrens mellan och dubbel icke-beskattning av stora företag som artificiellt flyttar vinsterna för att minimera den effektiva skattesatsen; meddela och offentliggöra nationella myndigheters avgöranden i skattefrågor för företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet,

| — | hantera skattebedrägerier på ett strängare sätt genom lagföring inom ramen för strafflagstiftningen. |
| --- | --- |

—

hantera skattebedrägerier på ett strängare sätt genom lagföring inom ramen för strafflagstiftningen.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera bekämpning av möjligheterna att utnyttja skatteparadis för olagliga syften, och uppmanar kommissionen att samarbeta med Europaparlamentet – och som ett första steg beakta OECD:s definition och förteckning över skatteparadis och jurisdiktioner som tillämpar sekretess – för att fastställa en EU-omfattande definition och förteckning. Parlamentet efterlyser en enhetlig EU-definition i väntan på en överenskommen definition på internationell nivå. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera bekämpning av möjligheterna att utnyttja skatteparadis för olagliga syften, och uppmanar kommissionen att samarbeta med Europaparlamentet – och som ett första steg beakta OECD:s definition och förteckning över skatteparadis och jurisdiktioner som tillämpar sekretess – för att fastställa en EU-omfattande definition och förteckning. Parlamentet efterlyser en enhetlig EU-definition i väntan på en överenskommen definition på internationell nivå.

| 54. | Europaparlamentet inser att OECD:s globala forum för transparens och informationsutbyte för beskattningsändamål är det ledande internationella forumet för bekämpning av skatteflykt och stöder i högsta grad dess arbete. Parlamentet noterar dess brister som ett forum med få gemensamma nämnare. Parlamentet uppmärksammar även förnuftiga initiativ på nationell nivå, EU-nivå och global nivå som syftar till att nå en genomförbar lösning på denna ständigt aktuella fråga. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet inser att OECD:s globala forum för transparens och informationsutbyte för beskattningsändamål är det ledande internationella forumet för bekämpning av skatteflykt och stöder i högsta grad dess arbete. Parlamentet noterar dess brister som ett forum med få gemensamma nämnare. Parlamentet uppmärksammar även förnuftiga initiativ på nationell nivå, EU-nivå och global nivå som syftar till att nå en genomförbar lösning på denna ständigt aktuella fråga.

| 55. | Europaparlamentet efterlyser snabbare åtgärder från kommissionens sida mot skatteflykt och skattebedrägerier. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet efterlyser snabbare åtgärder från kommissionens sida mot skatteflykt och skattebedrägerier.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ingå avtal om bekämpning av bedrägerier och utbyte av information i skattefrågor med Andorra, Monaco och San Marino och ett nytt avtal med Schweiz, och att därefter regelbundet uppdatera dem. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ingå avtal om bekämpning av bedrägerier och utbyte av information i skattefrågor med Andorra, Monaco och San Marino och ett nytt avtal med Schweiz, och att därefter regelbundet uppdatera dem.

| 57. | Europaparlamentet slår fast att bristande samarbete och samordning mellan medlemsstaternas skattesystem kan leda till oavsiktlig icke-beskattning samt skatteundandragande, missbruk och bedrägerier. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet slår fast att bristande samarbete och samordning mellan medlemsstaternas skattesystem kan leda till oavsiktlig icke-beskattning samt skatteundandragande, missbruk och bedrägerier.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera skattekonsekvenserna av genomförandet av den europeiska planeringsterminen och att offentliggöra en rapport under 2012. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera skattekonsekvenserna av genomförandet av den europeiska planeringsterminen och att offentliggöra en rapport under 2012.

| 59. | Europaparlamentet begär att Europeiska revisionsrätten och Olaf ska ges tillräckliga budget- och personalresurser för att kunna utarbeta effektiva kontrollmekanismer och införa en effektiv övervakning av budgetförfarandena på EU-nivå. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet begär att Europeiska revisionsrätten och Olaf ska ges tillräckliga budget- och personalresurser för att kunna utarbeta effektiva kontrollmekanismer och införa en effektiv övervakning av budgetförfarandena på EU-nivå.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa och prioritera politiska åtgärder med skatteeffekter i medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa och prioritera politiska åtgärder med skatteeffekter i medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram.

*

* *

| 61. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/consultations/tax/summary_report_consultation_double_tax_conventions_en.pdf

(2)  http://www.oecd.org/document/61/0,3746,en_2649_33767_48570813_1_1_1_1,00.html

(3)  http://www.bruegel.org/publications/publication-detail/publication/599-how-effective-and-legitimate-is-the-european-semester-increasing-the-role-of-the-european-parliament/

(4)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_structures/index_en.htm

(5)  http://www.oecd-ilibrary.org/taxation/consumption-tax-trends-2010_ctt-2010-en

(6)  http://www.alainlamassoure.eu/liens/817.pdf

(7)  EUT C 295E, 4.12.2009, s. 13.

(8)  http://www.eureschannel.org/en/dossiers/WEBrapport_obst_E.pdf

(9)  Europeiska kommissionens publikation ”Taxation Trends in the EU” (2011 års utgåva).

---

| 20.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 239/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 239/97

---

Torsdagen den 2 februari 2012EU:s konkurrenspolitik

P7_TA(2012)0031

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (2011/2094(INI))

2013/C 239 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rapport om konkurrenspolitiken för 2010 (KOM(2011)0328), och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SEK(2011)0690), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om konkurrenspolitiken för 2010 (KOM(2011)0328), och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SEK(2011)0690),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (2),

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer för beräkning av böter som döms ut enligt artikel 23.2 a i förordning (EG) nr 1/2003 (3) (bötesriktlinjerna), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer för beräkning av böter som döms ut enligt artikel 23.2 a i förordning (EG) nr 1/2003 (3) (bötesriktlinjerna),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 13 oktober 2008 – Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (4) (bankmeddelandet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 13 oktober 2008 – Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (4) (bankmeddelandet),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 december 2008 – Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen (5) (rekapitaliseringsmeddelandet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 december 2008 – Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen (5) (rekapitaliseringsmeddelandet),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 25 februari 2009 om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (6) (meddelandet om värdeminskade tillgångar), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 25 februari 2009 om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (6) (meddelandet om värdeminskade tillgångar),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2009 om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (7) (omstruktureringsmeddelandet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2009 om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (7) (omstruktureringsmeddelandet),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 17 december 2008 – Tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (8) (den ursprungliga tillfälliga gemenskapsramen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 17 december 2008 – Tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (8) (den ursprungliga tillfälliga gemenskapsramen),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 1 december 2010 – Tillfällig unionsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (9) (den nya tillfälliga gemenskapsramen som ersätter den som löpte ut den 31 december 2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 1 december 2010 – Tillfällig unionsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (9) (den nya tillfälliga gemenskapsramen som ersätter den som löpte ut den 31 december 2010),

| — | med beaktande av studien från juni 2011, som parlamentet beställt, om statligt stöd – krisbestämmelser för finanssektorn och realekonomin (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från juni 2011, som parlamentet beställt, om statligt stöd – krisbestämmelser för finanssektorn och realekonomin (10),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 5 oktober 2011”The effects of temporary State aid rules adopted in the context of the financial and economic crisis” (SEK(2011)1126), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 5 oktober 2011”The effects of temporary State aid rules adopted in the context of the financial and economic crisis” (SEK(2011)1126),

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget, med avseende på en förenkling av medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget, med avseende på en förenkling av medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om det offentliga samrådet avseende en enhetlig EU-strategi för kollektiva prövningsmöjligheter (SEK(2011)0173)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om det offentliga samrådet avseende en enhetlig EU-strategi för kollektiva prövningsmöjligheter (SEK(2011)0173)),

| — | med beaktande av dokumentet från GD Konkurrens med titeln ”Best Practices on the conduct of proceedings concerning Articles 101 and 102 TFEU” (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet från GD Konkurrens med titeln ”Best Practices on the conduct of proceedings concerning Articles 101 and 102 TFEU” (11),

| — | med beaktande av dokumentet från GD Konkurrens med titeln ”Guidance on procedures of the Hearing Officers in proceedings relating to Articles 101 and 102 TFEU” (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet från GD Konkurrens med titeln ”Guidance on procedures of the Hearing Officers in proceedings relating to Articles 101 and 102 TFEU” (12),

| — | med beaktande av dokumentet från GD Konkurrens med titeln ”Best practices for the submission of economic evidence and data collection in cases concerning the application of Articles 101 and 102 TFEU and in merger cases” (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet från GD Konkurrens med titeln ”Best practices for the submission of economic evidence and data collection in cases concerning the application of Articles 101 and 102 TFEU and in merger cases” (13),

| — | med beaktande av ramavtalet av den 20 oktober 2010 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (14) (nedan kallat ”ramavtalet”), särskilt punkterna 12 (15) och 16 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet av den 20 oktober 2010 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (14) (nedan kallat ”ramavtalet”), särskilt punkterna 12 (15) och 16 (16),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 25 april 2007 om grönboken om skadeståndstalan vid överträdelse av EG:s antitrustregler (17) och av den 26 mars 2009 om vitboken om skadeståndstalan vid brott mot EG:s antitrustregler (18) och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 20 oktober 2011 över en enhetlig EU-strategi för kollektiva prövningsmöjligheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 25 april 2007 om grönboken om skadeståndstalan vid överträdelse av EG:s antitrustregler (17) och av den 26 mars 2009 om vitboken om skadeståndstalan vid brott mot EG:s antitrustregler (18) och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 20 oktober 2011 över en enhetlig EU-strategi för kollektiva prövningsmöjligheter,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om reform av EU:s regler om statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om reform av EU:s regler om statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (19),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 22 februari 2005 om kommissionens trettiotredje årsrapport om konkurrenspolitiken 2003 (20), av den 4 april 2006 om kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2004 (21), av den 19 juni 2007 om rapporten om konkurrenspolitiken 2005 (22), av den 10 mars 2009 om rapporterna om konkurrenspolitiken 2006 och 2007 (23), av den 9 mars 2010 om rapporten om konkurrenspolitiken 2008 (24), och av den 20 januari 2011 om rapporten om konkurrenspolitiken 2009 (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 22 februari 2005 om kommissionens trettiotredje årsrapport om konkurrenspolitiken 2003 (20), av den 4 april 2006 om kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2004 (21), av den 19 juni 2007 om rapporten om konkurrenspolitiken 2005 (22), av den 10 mars 2009 om rapporterna om konkurrenspolitiken 2006 och 2007 (23), av den 9 mars 2010 om rapporten om konkurrenspolitiken 2008 (24), och av den 20 januari 2011 om rapporten om konkurrenspolitiken 2009 (25),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2010 (INT/594 – CESE 1461/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2010 (INT/594 – CESE 1461/2011),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för transport och turism (A7-0424/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för transport och turism (A7-0424/2011), och av följande skäl:

| A. | Den finansiella och ekonomiska kris som bröt ut hösten 2008 har ännu inte övervunnits. Under de senaste månaderna har den finansiella turbulensen och oron för en recession ännu en gång blivit akut. |
| --- | --- |

A.

Den finansiella och ekonomiska kris som bröt ut hösten 2008 har ännu inte övervunnits. Under de senaste månaderna har den finansiella turbulensen och oron för en recession ännu en gång blivit akut.

| B. | Kommissionen reagerade på ett snabbt och skäligt sätt på krisen genom att anta särskilda regler om statligt stöd och genom att använda konkurrenspolitiken som ett krishanteringsverktyg. Detta var och är fortfarande avsett att vara en tillfällig ordning, även om den har tillämpats längre än vad som ursprungligen var tänkt. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen reagerade på ett snabbt och skäligt sätt på krisen genom att anta särskilda regler om statligt stöd och genom att använda konkurrenspolitiken som ett krishanteringsverktyg. Detta var och är fortfarande avsett att vara en tillfällig ordning, även om den har tillämpats längre än vad som ursprungligen var tänkt.

| C. | Under perioden den 1 oktober 2008–1 oktober 2010 fattade kommissionen över 200 beslut om statligt stöd till finanssektorn. År 2009 använde medlemsstaterna ett nominellt stödbelopp på 1 107 miljarder EUR (9,3 procent av EU:s BNP) för att stödja finanssektorn. Storleken på de av kommissionen godkända åtgärderna sedan krisens början till och med den 1 oktober 2010 (inklusive både stödordningar och ingripanden i enskilda fall) uppgick till högst 4 588,90 miljarder EUR. |
| --- | --- |

C.

Under perioden den 1 oktober 2008–1 oktober 2010 fattade kommissionen över 200 beslut om statligt stöd till finanssektorn. År 2009 använde medlemsstaterna ett nominellt stödbelopp på 1 107 miljarder EUR (9,3 procent av EU:s BNP) för att stödja finanssektorn. Storleken på de av kommissionen godkända åtgärderna sedan krisens början till och med den 1 oktober 2010 (inklusive både stödordningar och ingripanden i enskilda fall) uppgick till högst 4 588,90 miljarder EUR.

| D. | Kommissionen har infört kravet att en omstruktureringsplan ska läggas fram för varje bank som omfattas av rekapitalisering eller räddningsåtgärder, oavsett om den berörda banken anses vara i grunden sund eller nödlidande, vilket ska tillämpas från och med den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen har infört kravet att en omstruktureringsplan ska läggas fram för varje bank som omfattas av rekapitalisering eller räddningsåtgärder, oavsett om den berörda banken anses vara i grunden sund eller nödlidande, vilket ska tillämpas från och med den 1 januari 2011.

| E. | Det betydande statliga stöd som lämnats under krisen i form av bland annat garanti- och rekapitaliseringsordningar samt kompletterande former av likviditetsstöd för finansiering av banker har bidragit till allvarliga obalanser i de offentliga finanserna. Det är fortfarande inte känt vilka långtgående följder detta statliga stöd och särskilt de garantier som lämnats till bankerna kan få i framtiden om några av dessa garantier faktiskt utnyttjas. |
| --- | --- |

E.

Det betydande statliga stöd som lämnats under krisen i form av bland annat garanti- och rekapitaliseringsordningar samt kompletterande former av likviditetsstöd för finansiering av banker har bidragit till allvarliga obalanser i de offentliga finanserna. Det är fortfarande inte känt vilka långtgående följder detta statliga stöd och särskilt de garantier som lämnats till bankerna kan få i framtiden om några av dessa garantier faktiskt utnyttjas.

| F. | Protektionism och avsaknad av kontroll av att konkurrensreglerna följs kan inte annat än fördjupa och förlänga krisen. Konkurrenspolitiken är ett viktigt medel för att göra det möjligt för EU att ha en dynamisk, effektiv och innovativ inre marknad och vara konkurrenskraftigt på internationell nivå. |
| --- | --- |

F.

Protektionism och avsaknad av kontroll av att konkurrensreglerna följs kan inte annat än fördjupa och förlänga krisen. Konkurrenspolitiken är ett viktigt medel för att göra det möjligt för EU att ha en dynamisk, effektiv och innovativ inre marknad och vara konkurrenskraftigt på internationell nivå.

| G. | Trots alla ansträngningar som gjorts för att övervinna den ekonomiska krisen är karteller fortfarande det allvarligaste hotet mot konkurrens, konsumentvälfärd och välfungerande marknader, och kan därför inte accepteras ens under en ekonomisk kris. |
| --- | --- |

G.

Trots alla ansträngningar som gjorts för att övervinna den ekonomiska krisen är karteller fortfarande det allvarligaste hotet mot konkurrens, konsumentvälfärd och välfungerande marknader, och kan därför inte accepteras ens under en ekonomisk kris.

Kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2010

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2010. Parlamentet understryker med anledning av att rapporten fyller 40 år att EU:s konkurrenspolitik har fört med sig många fördelar i form av konsumentvälfärd och att den har utgjort ett mycket viktigt verktyg för att undanröja hinder för den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital. Parlamentet påpekar att konkurrenspolitiken fortsätter att utgöra ett mycket viktigt verktyg för att bevara den inre marknaden och skydda konsumenternas intresse. Parlamentet betonar att vissa regler måste uppdateras så att nya utmaningar kan bemötas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2010. Parlamentet understryker med anledning av att rapporten fyller 40 år att EU:s konkurrenspolitik har fört med sig många fördelar i form av konsumentvälfärd och att den har utgjort ett mycket viktigt verktyg för att undanröja hinder för den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital. Parlamentet påpekar att konkurrenspolitiken fortsätter att utgöra ett mycket viktigt verktyg för att bevara den inre marknaden och skydda konsumenternas intresse. Parlamentet betonar att vissa regler måste uppdateras så att nya utmaningar kan bemötas.

| 2. | Europaparlamentet noterar att den kombinerade effekten av stabila principer och flexibla förfaranden har gjort att konkurrenspolitiken kunnat vara en konstruktiv och stabiliserande faktor i EU:s finansiella system och i realekonomin i allmänhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att den kombinerade effekten av stabila principer och flexibla förfaranden har gjort att konkurrenspolitiken kunnat vara en konstruktiv och stabiliserande faktor i EU:s finansiella system och i realekonomin i allmänhet.

Rekommendationer för konkurrenspolitiken

| 3. | Europaparlamentet anser att bättre pristransparens är en förutsättning för att stimulera konkurrens på den inre marknaden och ge konsumenterna verklig valfrihet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att bättre pristransparens är en förutsättning för att stimulera konkurrens på den inre marknaden och ge konsumenterna verklig valfrihet.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar det pågående utbytet mellan kommissionen och konsumentorganisationerna när det gäller EU:s konkurrensrätt och uppmuntrar kommissionen att fortsätta att främja dessa utbyten, inklusive med andra intressenter när så är lämpligt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar det pågående utbytet mellan kommissionen och konsumentorganisationerna när det gäller EU:s konkurrensrätt och uppmuntrar kommissionen att fortsätta att främja dessa utbyten, inklusive med andra intressenter när så är lämpligt.

Kontroll av de statliga stöden

| 5. | Europaparlamentet välkomnar arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar som utarbetats för att utvärdera effekterna av tillfälliga regler om statligt stöd, antagna mot bakgrund av den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet noterar kommissionens bedömning att allmänt sett har statligt stöd varit effektivt för att minska den finansiella instabiliteten, förbättra finansmarknadernas funktion och dämpa krisens effekter på den reala ekonomin. Parlamentet ställer sig emellertid frågande till om en sådan optimistisk analys är hållbar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar som utarbetats för att utvärdera effekterna av tillfälliga regler om statligt stöd, antagna mot bakgrund av den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet noterar kommissionens bedömning att allmänt sett har statligt stöd varit effektivt för att minska den finansiella instabiliteten, förbättra finansmarknadernas funktion och dämpa krisens effekter på den reala ekonomin. Parlamentet ställer sig emellertid frågande till om en sådan optimistisk analys är hållbar.

| 6. | Europaparlamentet betonar att den tillfälliga ordningen för statligt stöd har varit positiv som en första reaktion på krisen, men att den inte kan förlängas i onödan och att det behövs ett nytt permanent system och nya regler om statligt stöd för att hantera bristerna i den lagstiftning som fanns före krisen, särskilt när det gäller den finansiella sektorn, så snart den ekonomiska situationen tillåter detta. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att den tillfälliga ordningen för statligt stöd har varit positiv som en första reaktion på krisen, men att den inte kan förlängas i onödan och att det behövs ett nytt permanent system och nya regler om statligt stöd för att hantera bristerna i den lagstiftning som fanns före krisen, särskilt när det gäller den finansiella sektorn, så snart den ekonomiska situationen tillåter detta.

| 7. | Europaparlamentet noterar att ett nytt permanent system för tillämpningen av reglerna om statligt stöd behövs för att hantera bristerna i den lagstiftning som fanns före krisen, särskilt när det gäller finanssektorn, samt för att undanröja de snedvridningar som skapats under den finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att ett nytt permanent system för tillämpningen av reglerna om statligt stöd behövs för att hantera bristerna i den lagstiftning som fanns före krisen, särskilt när det gäller finanssektorn, samt för att undanröja de snedvridningar som skapats under den finansiella och ekonomiska krisen.

| 8. | Europaparlamentet noterar aviseringen om särskilda riktlinjer för undsättning och omstrukturering för banksektorn. Parlamentet föreslår att kommissionen tar hänsyn till den snedvridning av konkurrensen som har blivit följden av centralbankernas likviditetsstöd under räddningsfasen och ser till att bankerna omstruktureras på ett ordnat sätt, och att aktieägarna och obligationsinnehavarna involveras innan offentliga medel tillförs. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar aviseringen om särskilda riktlinjer för undsättning och omstrukturering för banksektorn. Parlamentet föreslår att kommissionen tar hänsyn till den snedvridning av konkurrensen som har blivit följden av centralbankernas likviditetsstöd under räddningsfasen och ser till att bankerna omstruktureras på ett ordnat sätt, och att aktieägarna och obligationsinnehavarna involveras innan offentliga medel tillförs.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som villkor för en förlängning av det tillfälliga statliga stödet till banksektorn till perioden efter 2011 ställa utökade och strängare krav på en reducering av balansomslutningens sammansättning och storlek, inklusive en verklig inriktning på lån till privatkunder samt kraftigare restriktioner för bonusar, utdelningar och andra avgörande faktorer. Parlamentet anser att dessa krav bör vara uttryckliga och utvärderas och sammanfattas i efterhand av kommissionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som villkor för en förlängning av det tillfälliga statliga stödet till banksektorn till perioden efter 2011 ställa utökade och strängare krav på en reducering av balansomslutningens sammansättning och storlek, inklusive en verklig inriktning på lån till privatkunder samt kraftigare restriktioner för bonusar, utdelningar och andra avgörande faktorer. Parlamentet anser att dessa krav bör vara uttryckliga och utvärderas och sammanfattas i efterhand av kommissionen.

| 10. | Europaparlamentet noterar de åtgärder som kommissionen hittills har vidtagit för att minska balansomslutningen för vissa institutioner som har fått statligt stöd under krisen och som är för stora och integrerade för att tillåtas gå i konkurs. Parlamentet anser att det behövs fortsatta åtgärder i detta syfte. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar de åtgärder som kommissionen hittills har vidtagit för att minska balansomslutningen för vissa institutioner som har fått statligt stöd under krisen och som är för stora och integrerade för att tillåtas gå i konkurs. Parlamentet anser att det behövs fortsatta åtgärder i detta syfte.

| 11. | Europaparlamentet betonar dock att den pågående konsolideringen inom banksektorn faktiskt har ökat vissa större finansinstituts marknadsandel och uppmanar därför enträget kommissionen att noga bevaka sektorn för att öka konkurrensen på de europeiska bankmarknaderna, bland annat genom att kräva omstruktureringsplaner som innebär att bankverksamheterna avskiljs om privatkundsinlåningen gör det möjligt för dessa institut att finansiera mer riskabla investeringsbanksverksamheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar dock att den pågående konsolideringen inom banksektorn faktiskt har ökat vissa större finansinstituts marknadsandel och uppmanar därför enträget kommissionen att noga bevaka sektorn för att öka konkurrensen på de europeiska bankmarknaderna, bland annat genom att kräva omstruktureringsplaner som innebär att bankverksamheterna avskiljs om privatkundsinlåningen gör det möjligt för dessa institut att finansiera mer riskabla investeringsbanksverksamheter.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska centralbanken (ECB) genomförde flera extraordinära likviditetstillskott under krisen. Parlamentet noterar kommissionens bedömning att denna typ av åtgärder i egentlig mening inte utgör statligt stöd, såsom kommissionen nämner i sin undersökning. Parlamentet betonar dock att politiska åtgärder på EU-nivå måste samordnas och att kommissionen måste ta hänsyn till effekterna av stödet från ECB eller andra centralbanker och andra offentliga interventioner när den utvärderar statligt stöd som lämnats till banker som även tar emot stöd från ECB eller andra centralbanker. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska centralbanken (ECB) genomförde flera extraordinära likviditetstillskott under krisen. Parlamentet noterar kommissionens bedömning att denna typ av åtgärder i egentlig mening inte utgör statligt stöd, såsom kommissionen nämner i sin undersökning. Parlamentet betonar dock att politiska åtgärder på EU-nivå måste samordnas och att kommissionen måste ta hänsyn till effekterna av stödet från ECB eller andra centralbanker och andra offentliga interventioner när den utvärderar statligt stöd som lämnats till banker som även tar emot stöd från ECB eller andra centralbanker.

| 13. | Europaparlamentet noterar att effekterna av ECB:s stöd och annat offentligt stöd som bankerna fått under krisen inte ingår i kommissionens bedömningar av stödens förenlighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma sådana åtgärder i efterhand. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att effekterna av ECB:s stöd och annat offentligt stöd som bankerna fått under krisen inte ingår i kommissionens bedömningar av stödens förenlighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma sådana åtgärder i efterhand.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram det planerade lagstiftningsförslaget för att inom en verklig europeisk ram kunna avveckla konkursfärdiga banker, garantera gemensamma regler, en gemensam uppsättning interventionsmedel och utlösningsmekanismer samt begränsa skattebetalarnas bidrag till ett minimum genom att inrätta harmoniserade och (enligt riskprincipen) självfinansierade branschavvecklingsfonder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram det planerade lagstiftningsförslaget för att inom en verklig europeisk ram kunna avveckla konkursfärdiga banker, garantera gemensamma regler, en gemensam uppsättning interventionsmedel och utlösningsmekanismer samt begränsa skattebetalarnas bidrag till ett minimum genom att inrätta harmoniserade och (enligt riskprincipen) självfinansierade branschavvecklingsfonder.

| 15. | Europaparlamentet understryker att det statliga stödet måste fördelas på ett sådant sätt att det inte snedvrider konkurrensen eller gynnar etablerade företag på nystartade företags bekostnad. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att det statliga stödet måste fördelas på ett sådant sätt att det inte snedvrider konkurrensen eller gynnar etablerade företag på nystartade företags bekostnad.

| 16. | Europaparlamentet anser att statligt stöd bör inriktas på innovation och forskningskluster för att på så sätt stödja entreprenörskap. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att statligt stöd bör inriktas på innovation och forskningskluster för att på så sätt stödja entreprenörskap.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den avsedda förenklingen av reglerna för statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte leder till försämrad kontroll av överkompensation. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den avsedda förenklingen av reglerna för statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte leder till försämrad kontroll av överkompensation.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen planerar att införa regler om stöd av mindre betydelse för statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Parlamentet understryker att det behövs klara och entydiga kriterier för att avgöra vilka tjänster som skulle omfattas av dessa regler. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen planerar att införa regler om stöd av mindre betydelse för statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Parlamentet understryker att det behövs klara och entydiga kriterier för att avgöra vilka tjänster som skulle omfattas av dessa regler.

| 19. | Europaparlamentet framhåller att alla förslag om att i princip undanta ytterligare kategorier av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från anmälningsskyldigheten måste grundas på att undantaget från reglerna är berättigat och nödvändigt och inte leder till en oacceptabel snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller att alla förslag om att i princip undanta ytterligare kategorier av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från anmälningsskyldigheten måste grundas på att undantaget från reglerna är berättigat och nödvändigt och inte leder till en oacceptabel snedvridning av konkurrensen.

| 20. | Europaparlamentet understryker vikten av att främja konkurrens inom alla sektorer och inte minst inom tjänstesektorn som utgör 70 procent av den europeiska ekonomin. Parlamentet framhåller vidare rätten att inrätta nya företag och tjänster. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker vikten av att främja konkurrens inom alla sektorer och inte minst inom tjänstesektorn som utgör 70 procent av den europeiska ekonomin. Parlamentet framhåller vidare rätten att inrätta nya företag och tjänster.

Antitrust

| 21. | Om kommissionen lägger fram ett förslag till en övergripande ram för kollektiv prövning bör det enligt Europaparlamentet vid behov antas en princip om ”följdförfaranden” (follow-on action) där det fastställs att enskilda personers möjligheter att göra lagen gällande genom kollektiv prövning får verkställas om kommissionen eller en nationell konkurrensmyndighet dessförinnan har fattat ett överträdelsebeslut. Parlamentet konstaterar att införandet av principen om ”följdförfaranden” (follow-on action) i allmänhet inte utesluter möjligheten att vidta både ”fristående förfaranden” (stand-alone actions) och följdförfaranden. |
| --- | --- |

21.

Om kommissionen lägger fram ett förslag till en övergripande ram för kollektiv prövning bör det enligt Europaparlamentet vid behov antas en princip om ”följdförfaranden” (follow-on action) där det fastställs att enskilda personers möjligheter att göra lagen gällande genom kollektiv prövning får verkställas om kommissionen eller en nationell konkurrensmyndighet dessförinnan har fattat ett överträdelsebeslut. Parlamentet konstaterar att införandet av principen om ”följdförfaranden” (follow-on action) i allmänhet inte utesluter möjligheten att vidta både ”fristående förfaranden” (stand-alone actions) och följdförfaranden.

| 22. | Europaparlamentet noterar att mekanismer för alternativ tvistlösning ofta är beroende av näringsidkarens samarbetsvilja och anser att förekomsten av ett effektivt system för rättslig prövning skulle fungera som ett starkt incitament till parterna att komma överens om en lösning utanför domstol, vilket sannolikt skulle göra att ett stort antal mål skulle kunna undvikas och antalet rättsprocesser därigenom skulle kunna minskas. Parlamentet förespråkar dessutom inrättandet av alternativa tvistlösningsmekanismer på EU-nivå som ett snabbt och fördelaktigt sätt att lösa tvister och som ett attraktivare alternativ än domstolsprocesser. Parlamentet betonar dock att dessa mekanismer bör förbli endast ett alternativ till rättslig prövning (just som namnet antyder), inte en nödvändig förutsättning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar att mekanismer för alternativ tvistlösning ofta är beroende av näringsidkarens samarbetsvilja och anser att förekomsten av ett effektivt system för rättslig prövning skulle fungera som ett starkt incitament till parterna att komma överens om en lösning utanför domstol, vilket sannolikt skulle göra att ett stort antal mål skulle kunna undvikas och antalet rättsprocesser därigenom skulle kunna minskas. Parlamentet förespråkar dessutom inrättandet av alternativa tvistlösningsmekanismer på EU-nivå som ett snabbt och fördelaktigt sätt att lösa tvister och som ett attraktivare alternativ än domstolsprocesser. Parlamentet betonar dock att dessa mekanismer bör förbli endast ett alternativ till rättslig prövning (just som namnet antyder), inte en nödvändig förutsättning.

| 23. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, efter domstolens domar i mål C-360/09 (Pfleiderer) och mål T-437/08 (CDC Hydrogene Peroxide), måste se till att den kollektiva prövningen inte äventyrar effektiviteten i det konkurrensrättsliga programmet för förmånlig behandling eller tvistlösningsförfarandet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, efter domstolens domar i mål C-360/09 (Pfleiderer) och mål T-437/08 (CDC Hydrogene Peroxide), måste se till att den kollektiva prövningen inte äventyrar effektiviteten i det konkurrensrättsliga programmet för förmånlig behandling eller tvistlösningsförfarandet.

| 24. | Europaparlamentet anser att de specifika frågor som blir aktuella på konkurrensområdet bör beaktas på lämpligt sätt och att ett eventuellt instrument som är tillämpligt på kollektiv prövning till fullo måste respektera antitrustområdets särdrag. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att de specifika frågor som blir aktuella på konkurrensområdet bör beaktas på lämpligt sätt och att ett eventuellt instrument som är tillämpligt på kollektiv prövning till fullo måste respektera antitrustområdets särdrag.

| 25. | När det gäller kollektiv prövning inom konkurrenspolitiken upprepar Europaparlamentet att skyddsåtgärder måste införas så att man förhindrar utvecklingen av ett ”class action-system” (grupptalan) med okynnesanspråk och överdrivet processande och garanterar jämlikhet i medel för parterna i en rättegång. Sådana skyddsåtgärder måste omfatta bland annat följande:






  — | Gruppen av kärande måste tydligt ha identifierats innan talan väcks (”opt-in”). |
| --- | --- | --- |

25.

När det gäller kollektiv prövning inom konkurrenspolitiken upprepar Europaparlamentet att skyddsåtgärder måste införas så att man förhindrar utvecklingen av ett ”class action-system” (grupptalan) med okynnesanspråk och överdrivet processande och garanterar jämlikhet i medel för parterna i en rättegång. Sådana skyddsåtgärder måste omfatta bland annat följande:

—

Gruppen av kärande måste tydligt ha identifierats innan talan väcks (”opt-in”).

| — | Offentliga myndigheter, såsom ombudsmän eller åklagare, och representativa organisationer får väcka talan för en tydligt identifierad grupp av kärande. |
| --- | --- |

—

Offentliga myndigheter, såsom ombudsmän eller åklagare, och representativa organisationer får väcka talan för en tydligt identifierad grupp av kärande.

| — | Kriterierna för att definiera representativa organisationer som är behöriga att väcka organisationstalan måste fastställas på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Kriterierna för att definiera representativa organisationer som är behöriga att väcka organisationstalan måste fastställas på EU-nivå.

| — | En grupptalan i form av ett ”class action-system” måste avvisas av det skälet att det främjar ett överdrivet processande och kan strida mot några medlemsstaters författningar och påverka rättigheterna för en drabbad person som kanske deltar i ett förfarande utan att veta om det men sedan ändå blir bunden av domstolens beslut. |
| --- | --- |

—

En grupptalan i form av ett ”class action-system” måste avvisas av det skälet att det främjar ett överdrivet processande och kan strida mot några medlemsstaters författningar och påverka rättigheterna för en drabbad person som kanske deltar i ett förfarande utan att veta om det men sedan ändå blir bunden av domstolens beslut.

| a) | Tillåten enskild talan:






  — | Kärandena måste under alla omständigheter vara fria att utnyttja alternativet att söka enskild skadeståndsprövning inför en behörig domstol. |
| --- | --- | --- |

a)

Tillåten enskild talan:

—

Kärandena måste under alla omständigheter vara fria att utnyttja alternativet att söka enskild skadeståndsprövning inför en behörig domstol.

| — | En kärande i en grupptalan får inte behandlas förmånligare än en kärande i en enskild talan. |
| --- | --- |

—

En kärande i en grupptalan får inte behandlas förmånligare än en kärande i en enskild talan.

| b) | Ersättning för mindre och oklar skada:






  — | Kärande som lidit mindre och oklar skada bör ha lämpliga medel för tillgång till rättslig prövning genom kollektiva prövningsmöjligheter och bör erhålla en rimlig ersättning. |
| --- | --- | --- |

b)

Ersättning för mindre och oklar skada:

—

Kärande som lidit mindre och oklar skada bör ha lämpliga medel för tillgång till rättslig prövning genom kollektiva prövningsmöjligheter och bör erhålla en rimlig ersättning.

| c) | Ersättning enbart för den faktiska skadan:






  — | Endast den faktiska skada som lidits kan ersättas; straffskadestånd och otillbörlig berikning måste förbjudas. |
| --- | --- | --- |

c)

Ersättning enbart för den faktiska skadan:

—

Endast den faktiska skada som lidits kan ersättas; straffskadestånd och otillbörlig berikning måste förbjudas.

| — | Varje kärande måste anföra bevis för sina anspråk. |
| --- | --- |

—

Varje kärande måste anföra bevis för sina anspråk.

| — | Skadestånd måste tilldömas varje enskild kärande i proportion till den skada som var och en lidit individuellt. |
| --- | --- |

—

Skadestånd måste tilldömas varje enskild kärande i proportion till den skada som var och en lidit individuellt.

| — | Generellt sett är resultatberoende advokatarvoden ett okänt begrepp i Europa och måste avvisas. |
| --- | --- |

—

Generellt sett är resultatberoende advokatarvoden ett okänt begrepp i Europa och måste avvisas.

| d) | Principen att förloraren betalar:






  — | Ingen talan får väckas om käranden inte kan försvara sig på grund av att han eller hon saknar ekonomiska medel. Rättegångskostnaderna, och därmed den risk som processen är förknippad med, åligger tappande part. Det ankommer på medlemsstaterna att fastställa relevanta bestämmelser om kostnadsfördelning. |
| --- | --- | --- |

d)

Principen att förloraren betalar:

—

Ingen talan får väckas om käranden inte kan försvara sig på grund av att han eller hon saknar ekonomiska medel. Rättegångskostnaderna, och därmed den risk som processen är förknippad med, åligger tappande part. Det ankommer på medlemsstaterna att fastställa relevanta bestämmelser om kostnadsfördelning.

| e) | Ingen finansiering av tredje part:






  — | Förfinansiering av förfaranden via tredje part, till exempel genom att käranden upplåter eventuella senare ersättningsrättigheter åt tredje part, bör avvisas. |
| --- | --- | --- |

e)

Ingen finansiering av tredje part:

—

Förfinansiering av förfaranden via tredje part, till exempel genom att käranden upplåter eventuella senare ersättningsrättigheter åt tredje part, bör avvisas.

| 26. | Europaparlamentet betonar att varje övergripande ram måste vara förenlig med två grundläggande premisser:






  — | Medlemsstaterna ska inte tillämpa mer restriktiva villkor i de fall av kollektiv prövning som är följden av en överträdelse av EU-lagstiftningen än de som tillämpas i de fall som är följden av en överträdelse av nationell lagstiftning. |
| --- | --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att varje övergripande ram måste vara förenlig med två grundläggande premisser:

—

Medlemsstaterna ska inte tillämpa mer restriktiva villkor i de fall av kollektiv prövning som är följden av en överträdelse av EU-lagstiftningen än de som tillämpas i de fall som är följden av en överträdelse av nationell lagstiftning.

| — | Ingen av de principer som fastställs i den övergripande ramen ska förhindra antagandet av ytterligare åtgärder för att säkerställa att EU-lagstiftningen har full verkan. |
| --- | --- |

—

Ingen av de principer som fastställs i den övergripande ramen ska förhindra antagandet av ytterligare åtgärder för att säkerställa att EU-lagstiftningen har full verkan.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar det lagstiftningsinstrument som kommissionen meddelat i sitt arbetsprogram för 2012 och som täcker skadeståndstalan vid överträdelse av antitrustlagstiftningen. Parlamentet betonar att instrumentet bör beakta tidigare parlamentsresolutioner i frågan och framhåller att det bör antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar det lagstiftningsinstrument som kommissionen meddelat i sitt arbetsprogram för 2012 och som täcker skadeståndstalan vid överträdelse av antitrustlagstiftningen. Parlamentet betonar att instrumentet bör beakta tidigare parlamentsresolutioner i frågan och framhåller att det bör antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 28. | Europaparlamentet anser att bötespolitiken är ett viktigt verktyg för den offentliga tillämpningen och att det har en avskräckande verkan. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att bötespolitiken är ett viktigt verktyg för den offentliga tillämpningen och att det har en avskräckande verkan.

| 29. | Europaparlamentet noterar att ett beteende inte bara motiveras av straff utan även av att regelefterlevnad uppmuntras. Parlamentet är för en metod som på ett effektivt sätt fungerar avskräckande, samtidigt som regelefterlevnad uppmuntras. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar att ett beteende inte bara motiveras av straff utan även av att regelefterlevnad uppmuntras. Parlamentet är för en metod som på ett effektivt sätt fungerar avskräckande, samtidigt som regelefterlevnad uppmuntras.

| 30. | Parlamentet framhåller att en politik med höga böter inte är och inte heller i fortsättningen bör användas som en alternativ mekanism för budgetfinansiering. |
| --- | --- |

30.

Parlamentet framhåller att en politik med höga böter inte är och inte heller i fortsättningen bör användas som en alternativ mekanism för budgetfinansiering.

| 31. | Europaparlamentet noterar att metoden för att beräkna böter finns i ett instrument som inte är lagstiftning – bötesriktlinjerna från 2006 – och uppmanar på nytt med kraft kommissionen att införliva en detaljerad grund för beräkning av böter och nya bötesprinciper i förordning (EG) nr 1/2003. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar att metoden för att beräkna böter finns i ett instrument som inte är lagstiftning – bötesriktlinjerna från 2006 – och uppmanar på nytt med kraft kommissionen att införliva en detaljerad grund för beräkning av böter och nya bötesprinciper i förordning (EG) nr 1/2003.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sina bötesriktlinjer och föreslår att den utvärderar principer såsom att






  — | ta hänsyn till att genomförandet av stabila program för regelefterlevnad inte får några negativa konsekvenser för det företag som begått överträdelsen när det gäller besluten om böter, utöver en gottgörelse som står i proportion till överträdelsen, |
| --- | --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sina bötesriktlinjer och föreslår att den utvärderar principer såsom att

—

ta hänsyn till att genomförandet av stabila program för regelefterlevnad inte får några negativa konsekvenser för det företag som begått överträdelsen när det gäller besluten om böter, utöver en gottgörelse som står i proportion till överträdelsen,

| — | införa en distinktion när det gäller bötesnivån för företag som har handlat uppsåtligt eller vårdslöst, |
| --- | --- |

—

införa en distinktion när det gäller bötesnivån för företag som har handlat uppsåtligt eller vårdslöst,

| — | ta hänsyn till samverkan mellan offentliga och privata åtaganden enligt EU:s kartellagstiftning; kommissionen ska se till att böter tar hänsyn till eventuella ersättningar som redan betalats till tredje parter; detta bör även gälla för företag som omfattas av befrielse från eller nedsättning av böter i kartellärenden; dessutom skulle det företag som begått överträdelsen kunna uppmuntras att betala skadestånd på grundval av en överenskommelse utanför domstol, innan det slutliga beslutet om bötesbeloppet har fattats, |
| --- | --- |

—

ta hänsyn till samverkan mellan offentliga och privata åtaganden enligt EU:s kartellagstiftning; kommissionen ska se till att böter tar hänsyn till eventuella ersättningar som redan betalats till tredje parter; detta bör även gälla för företag som omfattas av befrielse från eller nedsättning av böter i kartellärenden; dessutom skulle det företag som begått överträdelsen kunna uppmuntras att betala skadestånd på grundval av en överenskommelse utanför domstol, innan det slutliga beslutet om bötesbeloppet har fattats,

| — | fastställa villkor enligt vilka moderföretag som utövar ett avgörande inflytande på ett dotterföretag men som inte är direkt involverat i en överträdelse ska göras gemensamt och solidariskt ansvarigt för överträdelser av kartellagstiftningen som begås av dotterföretag, |
| --- | --- |

—

fastställa villkor enligt vilka moderföretag som utövar ett avgörande inflytande på ett dotterföretag men som inte är direkt involverat i en överträdelse ska göras gemensamt och solidariskt ansvarigt för överträdelser av kartellagstiftningen som begås av dotterföretag,

| — | kräva att i händelse av återfall ska ett tydligt samband fastställas mellan å ena sidan den överträdelse som håller på att utredas och tidigare överträdelser och å andra sidan företaget i fråga. En tidsgräns bör övervägas. |
| --- | --- |

—

kräva att i händelse av återfall ska ett tydligt samband fastställas mellan å ena sidan den överträdelse som håller på att utredas och tidigare överträdelser och å andra sidan företaget i fråga. En tidsgräns bör övervägas.

| 33. | Europaparlamentet noterar att antalet ansökningar om nedsättning av böter med motiveringen ”oförmåga att betala” har ökat, särskilt från enproduktsföretag och små och medelstora företag. Parlamentet anser att ett system med uppskjutna och/eller uppdelade betalningar skulle kunna övervägas som alternativ till nedsatta böter för att undvika att företag försätts i konkurs. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar att antalet ansökningar om nedsättning av böter med motiveringen ”oförmåga att betala” har ökat, särskilt från enproduktsföretag och små och medelstora företag. Parlamentet anser att ett system med uppskjutna och/eller uppdelade betalningar skulle kunna övervägas som alternativ till nedsatta böter för att undvika att företag försätts i konkurs.

| 34. | Europaparlamentet förväntar sig en anpassning av riktlinjerna för böter avseende enproduktsföretag samt små och medelstora företag, i enlighet med vad kommissionens vice ordförande Joaquín Almunia har aviserat. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet förväntar sig en anpassning av riktlinjerna för böter avseende enproduktsföretag samt små och medelstora företag, i enlighet med vad kommissionens vice ordförande Joaquín Almunia har aviserat.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar tillämpningen av förlikningsförfarandet i syfte att göra processen effektivare. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar tillämpningen av förlikningsförfarandet i syfte att göra processen effektivare.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna större uppmärksamhet åt spridningseffekterna i ekonomin när den analyserar fall av eventuellt missbruk av dominerande ställning och konstaterar att den dominerande ställningen faktiskt inte har missbrukats. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna större uppmärksamhet åt spridningseffekterna i ekonomin när den analyserar fall av eventuellt missbruk av dominerande ställning och konstaterar att den dominerande ställningen faktiskt inte har missbrukats.

Koncentrationskontroll

| 37. | Europaparlamentet anser att den ekonomiska och finansiella krisen inte kan motivera en uppmjukning av EU:s bestämmelser om koncentrationskontroll. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att koncentrationer och i synnerhet koncentrationer som är avsedda att rädda eller omstrukturera banker i svårigheter inte skapar finansinstitut som är ”för stora för att få gå i konkurs” och fler allmänt systemviktiga institutioner. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att den ekonomiska och finansiella krisen inte kan motivera en uppmjukning av EU:s bestämmelser om koncentrationskontroll. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att koncentrationer och i synnerhet koncentrationer som är avsedda att rädda eller omstrukturera banker i svårigheter inte skapar finansinstitut som är ”för stora för att få gå i konkurs” och fler allmänt systemviktiga institutioner.

| 38. | Europaparlamentet betonar att tillämpningen av konkurrensregler på sammanslagningar måste utvärderas från hela den inre marknadens perspektiv. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att tillämpningen av konkurrensregler på sammanslagningar måste utvärderas från hela den inre marknadens perspektiv.

Internationellt samarbete

| 39. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att främja en global konvergens i konkurrenslagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt delta i det internationella konkurrensnätverket. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att främja en global konvergens i konkurrenslagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt delta i det internationella konkurrensnätverket.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ingå bilaterala samarbetsöverenskommelser om tillämpningen av konkurrenslagstiftningen. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet av förhandlingarna om en sådan överenskommelse med Schweiz, och vill se en bättre samordning av politiken och åtgärderna för genomförandet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ingå bilaterala samarbetsöverenskommelser om tillämpningen av konkurrenslagstiftningen. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet av förhandlingarna om en sådan överenskommelse med Schweiz, och vill se en bättre samordning av politiken och åtgärderna för genomförandet.

Specifika branscher

| 41. | Europaparlamentet noterar kommissionens initiativ Energi 2020. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att paketet för den inre marknaden för energi genomförs fullständigt. Parlamentet uppmanar kommissionen att i den mån som en öppen och konkurrenskraftig inre marknad för energi inte har uppnåtts till fullo, aktivt övervaka konkurrensen på energimarknaderna, särskilt när privatiseringar av allmännyttiga företag ger upphov till privatägda monopolistiska eller oligopolistiska marknader. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar kommissionens initiativ Energi 2020. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att paketet för den inre marknaden för energi genomförs fullständigt. Parlamentet uppmanar kommissionen att i den mån som en öppen och konkurrenskraftig inre marknad för energi inte har uppnåtts till fullo, aktivt övervaka konkurrensen på energimarknaderna, särskilt när privatiseringar av allmännyttiga företag ger upphov till privatägda monopolistiska eller oligopolistiska marknader.

| 42. | Europaparlamentet erinrar om sin uppmaning till kommissionen under de inledande stegen av genomförandet av det tredje energipaketet att noga övervaka konkurrensnivån eftersom de tre största aktörerna står för ungefär 75 procent (elektricitet) och över 60 procent (gas) av marknaden, trots att marknaden gradvis öppnades under mitten av 1990-talet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfärda riktlinjer för att förbättra förnybara energikällors tillträde till energinäten. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet erinrar om sin uppmaning till kommissionen under de inledande stegen av genomförandet av det tredje energipaketet att noga övervaka konkurrensnivån eftersom de tre största aktörerna står för ungefär 75 procent (elektricitet) och över 60 procent (gas) av marknaden, trots att marknaden gradvis öppnades under mitten av 1990-talet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfärda riktlinjer för att förbättra förnybara energikällors tillträde till energinäten.

| 43. | Europaparlamentet erinrar om sin uppmaning till kommissionen att i sin nästa årsrapport granska i vilken utsträckning koncentrationen av leverantörer av viktiga råvaror kan vara skadlig för kundsektorernas verksamhet och för en mer miljöeffektiv ekonomi, eftersom en del av dem är ytterst viktiga för införandet av miljöeffektiva tekniker, såsom solcellspaneler och litiumjonbatterier. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet erinrar om sin uppmaning till kommissionen att i sin nästa årsrapport granska i vilken utsträckning koncentrationen av leverantörer av viktiga råvaror kan vara skadlig för kundsektorernas verksamhet och för en mer miljöeffektiv ekonomi, eftersom en del av dem är ytterst viktiga för införandet av miljöeffektiva tekniker, såsom solcellspaneler och litiumjonbatterier.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att öppna upp konkurrensen i sektorn för kreditvärderingsinstitut, särskilt vad gäller inträdeshinder, påståenden om konkurrensbegränsande samverkan och missbruk av dominerande ställning. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla kreditvärderingsinstitut tillämpar de högsta standarderna vad gäller integritet, offentliggörande, insyn och jäv i enlighet med kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1060/2009 av den 16 september 2009 (26) för att garantera kreditvärderingarnas kvalitet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att öppna upp konkurrensen i sektorn för kreditvärderingsinstitut, särskilt vad gäller inträdeshinder, påståenden om konkurrensbegränsande samverkan och missbruk av dominerande ställning. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla kreditvärderingsinstitut tillämpar de högsta standarderna vad gäller integritet, offentliggörande, insyn och jäv i enlighet med kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1060/2009 av den 16 september 2009 (26) för att garantera kreditvärderingarnas kvalitet.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt följa utvecklingen på råvarurelaterade marknader i enlighet med Europeiska rådets slutsatser från juni 2008 (punkt 40) och lägga fram långtgående lagstiftningsförslag vid översynen av direktivet om marknader för finansiella instrument och marknadsmissbruksdirektivet för att stävja spekulation som har negativa konsekvenser för EU-industrin och ger upphov till snedvridningar på den inre marknaden. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt följa utvecklingen på råvarurelaterade marknader i enlighet med Europeiska rådets slutsatser från juni 2008 (punkt 40) och lägga fram långtgående lagstiftningsförslag vid översynen av direktivet om marknader för finansiella instrument och marknadsmissbruksdirektivet för att stävja spekulation som har negativa konsekvenser för EU-industrin och ger upphov till snedvridningar på den inre marknaden.

| 46. | Europaparlamentet understryker att undersökningar som nyligen utförts av amerikanska, brittiska och japanska tillsynsmyndigheter har avslöjat att det finns bevis för att amerikanska och europeiska banker har manipulerat Libor-räntorna under krisen. Parlamentet är därför bekymrat över de eventuella marknadssnedvridningar som sådana metoder leder till. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker att undersökningar som nyligen utförts av amerikanska, brittiska och japanska tillsynsmyndigheter har avslöjat att det finns bevis för att amerikanska och europeiska banker har manipulerat Libor-räntorna under krisen. Parlamentet är därför bekymrat över de eventuella marknadssnedvridningar som sådana metoder leder till.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka konkurrenssituationen inom detaljhandeln, särskilt konsekvenserna av dominerande detaljhandelskedjors påstådda missbruk av sin marknadsstyrka med negativa följder för små detaljhandelsföretag och producenter, framför allt på jordbruks- och livsmedelsmarknaden. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka konkurrenssituationen inom detaljhandeln, särskilt konsekvenserna av dominerande detaljhandelskedjors påstådda missbruk av sin marknadsstyrka med negativa följder för små detaljhandelsföretag och producenter, framför allt på jordbruks- och livsmedelsmarknaden.

| 48. | Europaparlamentet erinrar om sina uppmaningar till kommissionen att genomföra en konkurrensundersökning av den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin för att utröna vilken effekt de stora leverantörernas och detaljhandlarnas marknadsstyrka har på marknadens funktion. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet erinrar om sina uppmaningar till kommissionen att genomföra en konkurrensundersökning av den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin för att utröna vilken effekt de stora leverantörernas och detaljhandlarnas marknadsstyrka har på marknadens funktion.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att livsmedelskedjan är komplex och att livsmedelspriserna inte är transparenta. En bättre analys av kostnader, processer, mervärde, volymer, priser och marginaler i alla delar av livsmedelskedjan, inklusive förbättrad pristransparens, i enlighet med konkurrensrätt och handelssekretess, kommer att förbättra den information som konsumenterna har tillgång till och göra livsmedelskedjans prissättningsmekanismer mer transparenta, varigenom konsumenterna får större valfrihet och otillbörlig diskriminering av dem undviks. Parlamentet välkomnar etableringen av högnivåforumet för en bättre fungerande livsmedelskedja, och dess positiva inflytande för att förbättra handelspraxisen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet konstaterar att livsmedelskedjan är komplex och att livsmedelspriserna inte är transparenta. En bättre analys av kostnader, processer, mervärde, volymer, priser och marginaler i alla delar av livsmedelskedjan, inklusive förbättrad pristransparens, i enlighet med konkurrensrätt och handelssekretess, kommer att förbättra den information som konsumenterna har tillgång till och göra livsmedelskedjans prissättningsmekanismer mer transparenta, varigenom konsumenterna får större valfrihet och otillbörlig diskriminering av dem undviks. Parlamentet välkomnar etableringen av högnivåforumet för en bättre fungerande livsmedelskedja, och dess positiva inflytande för att förbättra handelspraxisen.

| 50. | Europaparlamentet upprepar sitt önskemål om att kommissionen ska genomföra en branschundersökning av nätannonsering och sökmotorer. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet upprepar sitt önskemål om att kommissionen ska genomföra en branschundersökning av nätannonsering och sökmotorer.

| 51. | Europaparlamentet upprepar sitt önskemål om en undersökning av tillämpningen av bestämmelserna om offentlig upphandling och av om nationella skillnader leder till en snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet upprepar sitt önskemål om en undersökning av tillämpningen av bestämmelserna om offentlig upphandling och av om nationella skillnader leder till en snedvridning av konkurrensen.

| 52. | Europaparlamentet betonar att fullbordandet av den inre marknaden för alla transportslag måste vara och förbli det viktigaste målet för den europeiska transportpolitiken. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att fullbordandet av den inre marknaden för alla transportslag måste vara och förbli det viktigaste målet för den europeiska transportpolitiken.

| 53. | Europaparlamentet delar kommissionens synpunkt att EU fortfarande inte har ett tillräckligt sammankopplat, driftskompatibelt och effektivt gränsöverskridande infrastrukturnät, vilket är oumbärligt för en sund konkurrens i samband med fullbordandet av den inre marknaden. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet delar kommissionens synpunkt att EU fortfarande inte har ett tillräckligt sammankopplat, driftskompatibelt och effektivt gränsöverskridande infrastrukturnät, vilket är oumbärligt för en sund konkurrens i samband med fullbordandet av den inre marknaden.

| 54. | Europaparlamentet anser att konkurrenspolitiken bör bidra till att främja och upprätthålla öppna standarder samt driftskompabilitet för att förhindra att en minoritet av marknadsaktörerna utsätter konsumenter och kunder för teknisk inlåsning. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att konkurrenspolitiken bör bidra till att främja och upprätthålla öppna standarder samt driftskompabilitet för att förhindra att en minoritet av marknadsaktörerna utsätter konsumenter och kunder för teknisk inlåsning.

| 55. | Europaparlamentet noterar bristen på konkurrens på roamingmarknaden och betonar att pristransparensen måste bli bättre. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang EU:s nya rambestämmelser för telekommunikation och kommissionens förslag till en tredje roamingförordning (KOM(2011)0402), där det föreslås strukturåtgärder för att förbättra konkurrensen i grossistledet, vilket väntas leda till fördelar när det gäller konkurrensen i detaljistledet och konsumenternas priser och valmöjligheter. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att uppfylla målet i den digitala agendan för Europa (KOM(2010)0245/2), nämligen att skillnaden mellan roamingpriserna och priserna för nationella samtal bör ha försvunnit senast 2015. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet noterar bristen på konkurrens på roamingmarknaden och betonar att pristransparensen måste bli bättre. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang EU:s nya rambestämmelser för telekommunikation och kommissionens förslag till en tredje roamingförordning (KOM(2011)0402), där det föreslås strukturåtgärder för att förbättra konkurrensen i grossistledet, vilket väntas leda till fördelar när det gäller konkurrensen i detaljistledet och konsumenternas priser och valmöjligheter. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att uppfylla målet i den digitala agendan för Europa (KOM(2010)0245/2), nämligen att skillnaden mellan roamingpriserna och priserna för nationella samtal bör ha försvunnit senast 2015.

| 56. | Europaparlamentet betonar att ökad konkurrens inom bredbandssektorn är en förutsättning för att uppnå målet i Europa 2020-strategin om full täckning för Europas medborgare, vilket leder till fördelar för konsumenter och företag. Kommissionen uppmanas att undersöka eventuella fall där tillgången till bredbandstjänster har begränsats på nationell nivå. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar att ökad konkurrens inom bredbandssektorn är en förutsättning för att uppnå målet i Europa 2020-strategin om full täckning för Europas medborgare, vilket leder till fördelar för konsumenter och företag. Kommissionen uppmanas att undersöka eventuella fall där tillgången till bredbandstjänster har begränsats på nationell nivå.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska i vilken utsträckning en alltför generös tilldelning av kostnadsfria EU-utsläppsrätter inom vissa sektorer kan snedvrida konkurrensen, eftersom dessa rättigheter, vars effektivitet har avtagit sedan den ekonomiska avmattningen, har genererat exceptionella vinster för vissa företag samtidigt som det minskat deras incitament att bidra till övergången till en miljöeffektiv ekonomi. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska i vilken utsträckning en alltför generös tilldelning av kostnadsfria EU-utsläppsrätter inom vissa sektorer kan snedvrida konkurrensen, eftersom dessa rättigheter, vars effektivitet har avtagit sedan den ekonomiska avmattningen, har genererat exceptionella vinster för vissa företag samtidigt som det minskat deras incitament att bidra till övergången till en miljöeffektiv ekonomi.

| 58. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen har inlett ett antal överträdelseförfaranden gentemot medlemsstater som inte tillämpar det första järnvägspaketet på korrekt sätt. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen har inlett ett antal överträdelseförfaranden gentemot medlemsstater som inte tillämpar det första järnvägspaketet på korrekt sätt.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att man i bilaterala avtal mellan länder inom luftfartssektorn inte ger en viss flygplats formellt företräde för flygningar från ett land till ett annat. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att man i bilaterala avtal mellan länder inom luftfartssektorn inte ger en viss flygplats formellt företräde för flygningar från ett land till ett annat.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska luftfartssektorn, i synnerhet avtal om gemensam linjebeteckning (code sharing) mellan flygbolagen, som i många fall inte innebär några fördelar för konsumenterna. De bidrar i stället till att i högre grad låsa marknaden och leder till ett missbruk av dominerande ställning och till överenskommelser mellan företag som annars borde konkurrera. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska luftfartssektorn, i synnerhet avtal om gemensam linjebeteckning (code sharing) mellan flygbolagen, som i många fall inte innebär några fördelar för konsumenterna. De bidrar i stället till att i högre grad låsa marknaden och leder till ett missbruk av dominerande ställning och till överenskommelser mellan företag som annars borde konkurrera.

| 61. | Europaparlamentet ser fram emot resultatet av det offentliga samrådet om tillämpningen av luftfartsriktlinjerna från 2005. Parlamentet uppmanar kommissionen att ingående undersöka bestämmelserna för bedömning av socialt stöd och omstruktureringsstöd till flygbolag i syfte att klargöra huruvida de fortfarande kan säkra likvärdiga konkurrensvillkor för lufttrafikföretag i dagens marknadssituation eller om de behöver revideras. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet ser fram emot resultatet av det offentliga samrådet om tillämpningen av luftfartsriktlinjerna från 2005. Parlamentet uppmanar kommissionen att ingående undersöka bestämmelserna för bedömning av socialt stöd och omstruktureringsstöd till flygbolag i syfte att klargöra huruvida de fortfarande kan säkra likvärdiga konkurrensvillkor för lufttrafikföretag i dagens marknadssituation eller om de behöver revideras.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att agera mot eventuellt diskriminerande strategier som tillämpas inom ramen för avtal mellan EU och tredjeländer, i syfte att undvika snedvridningar av konkurrensen mellan internationella flygbolag och därmed garantera en rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att agera mot eventuellt diskriminerande strategier som tillämpas inom ramen för avtal mellan EU och tredjeländer, i syfte att undvika snedvridningar av konkurrensen mellan internationella flygbolag och därmed garantera en rättvis konkurrens.

| 63. | Europaparlamentet betonar behovet av att fullborda det gemensamma europeiska luftrummet, som kommer att införa ett prestationssystem för att garantera transparens i prissättningen av tjänster. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar behovet av att fullborda det gemensamma europeiska luftrummet, som kommer att införa ett prestationssystem för att garantera transparens i prissättningen av tjänster.

| 64. | Europaparlamentet upprepar att bestämmelserna avseende skyldigheten att visa faktiska, transparenta och fullständiga priser för flygbiljetter strikt bör genomföras för att främja en mer rättvis konkurrens inom och mellan transportslagen. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet upprepar att bestämmelserna avseende skyldigheten att visa faktiska, transparenta och fullständiga priser för flygbiljetter strikt bör genomföras för att främja en mer rättvis konkurrens inom och mellan transportslagen.

| 65. | Europaparlamentet ser fram emot resultatet från kommissionens och parlamentets utredningar om finansieringen av hamnstrukturer, vilket bör göra det möjligt för de båda institutionerna att bedöma huruvida de nuvarande bestämmelserna tillämpas på ett enhetligt sätt eller om de behöver omdefinieras. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet ser fram emot resultatet från kommissionens och parlamentets utredningar om finansieringen av hamnstrukturer, vilket bör göra det möjligt för de båda institutionerna att bedöma huruvida de nuvarande bestämmelserna tillämpas på ett enhetligt sätt eller om de behöver omdefinieras.

Konkurrensdialogen mellan parlamentet och kommissionen

Konkurrensdialogen

| 66. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionens vice ordförande Joaquín Almunia deltagit i diskussioner med parlamentet samt det positiva samarbetet det här året, vilket kommit till uttryck i informationsmöten som anordnats av GD Konkurrens. Parlamentet anser att de årliga mötena mellan parlamentsledamöterna och GD Konkurrens generaldirektör är en god praxis som bör fortsätta. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionens vice ordförande Joaquín Almunia deltagit i diskussioner med parlamentet samt det positiva samarbetet det här året, vilket kommit till uttryck i informationsmöten som anordnats av GD Konkurrens. Parlamentet anser att de årliga mötena mellan parlamentsledamöterna och GD Konkurrens generaldirektör är en god praxis som bör fortsätta.

| 67. | Europaparlamentet efterlyser med anledning av att kommissionens rapport om konkurrenspolitiken fyller 40 år en överenskommelse mellan parlamentet och kommissionen om en övergripande dialog om konkurrenspolitiken som ska stärka Europaparlamentets roll som en direktvald församling som företräder EU-medborgarna. Parlamentet konstaterar att denna praktiska åtgärd ska fördjupa den nuvarande dialogen och eventuellt institutionalisera en regelbunden dialog mellan parlamentet och kommissionen, utan att det påverkar kommissionens exklusiva behörighet enligt fördraget, genom att fastställa förfarandena och åtagandena när det gäller uppföljningen av parlamentets rekommendationer. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet efterlyser med anledning av att kommissionens rapport om konkurrenspolitiken fyller 40 år en överenskommelse mellan parlamentet och kommissionen om en övergripande dialog om konkurrenspolitiken som ska stärka Europaparlamentets roll som en direktvald församling som företräder EU-medborgarna. Parlamentet konstaterar att denna praktiska åtgärd ska fördjupa den nuvarande dialogen och eventuellt institutionalisera en regelbunden dialog mellan parlamentet och kommissionen, utan att det påverkar kommissionens exklusiva behörighet enligt fördraget, genom att fastställa förfarandena och åtagandena när det gäller uppföljningen av parlamentets rekommendationer.

Årlig konkurrensrapport

| 68. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i sin årliga rapport ta med






  — | en beskrivning av de lagstiftningsmässiga och icke lagstiftningsmässiga, bindande och icke-bindande instrument som antagits under året i fråga, tillsammans med en motivering av de förändringar som gjorts, |
| --- | --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i sin årliga rapport ta med

—

en beskrivning av de lagstiftningsmässiga och icke lagstiftningsmässiga, bindande och icke-bindande instrument som antagits under året i fråga, tillsammans med en motivering av de förändringar som gjorts,

| — | en sammanfattning av bidragen från parlamentet och från olika aktörer i samband med offentliga samråd, tillsammans med en motivering av varför kommissionen accepterat vissa av de synpunkter som framförts och inte andra, |
| --- | --- |

—

en sammanfattning av bidragen från parlamentet och från olika aktörer i samband med offentliga samråd, tillsammans med en motivering av varför kommissionen accepterat vissa av de synpunkter som framförts och inte andra,

| — | en beskrivning av de åtgärder som vidtagits av kommissionen under året i fråga för att öka öppenheten i beslutsfattandet och se till att större vikt läggs vid att processen blir korrekt. Denna del bör inkludera en rapport om konkurrensdialogen med parlamentet. |
| --- | --- |

—

en beskrivning av de åtgärder som vidtagits av kommissionen under året i fråga för att öka öppenheten i beslutsfattandet och se till att större vikt läggs vid att processen blir korrekt. Denna del bör inkludera en rapport om konkurrensdialogen med parlamentet.

Det årliga arbetsprogrammet för konkurrens

| 69. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att lägga fram det årliga arbetsprogrammet för konkurrens i början av varje år, inklusive en detaljerad förteckning över de bindande och icke-bindande konkurrensinstrument som ska antas under det kommande året och över planerade offentliga samråd. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att lägga fram det årliga arbetsprogrammet för konkurrens i början av varje år, inklusive en detaljerad förteckning över de bindande och icke-bindande konkurrensinstrument som ska antas under det kommande året och över planerade offentliga samråd.

| 70. | Europaparlamentet betonar att både rapporten och arbetsprogrammet bör läggas fram för ECON-utskottet av kommissionsledamoten med ansvar för konkurrens. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet betonar att både rapporten och arbetsprogrammet bör läggas fram för ECON-utskottet av kommissionsledamoten med ansvar för konkurrens.

*

* *

| 71. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(3)  EUT C 210, 1.9.2006, s. 2.

(4)  EUT C 270, 25.10.2008, s. 8.

(5)  EUT C 10, 15.1.2009, s. 2.

(6)  EUT C 72, 26.3.2009, s. 1.

(7)  EUT C 195, 19.8.2009, s. 9.

(8)  EUT C 16, 22.1.2009, s. 1.

(9)  EUT C 6, 11.1.2011, s. 5.

(10)  http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=42288.

(11)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2010_best_practices/best_practice_articles.pdf.

(12)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2010_best_practices/hearing_officers.pdf.

(13)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2010_best_practices/best_practice_submissions.pdf

(14)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

(15)  Alla kommissionsledamöter ska se till att det sker ett regelbundet och direkt informationsutbyte mellan dem själva och ordföranden för det ansvariga parlamentsutskottet.

(16)  Inom tre månader efter det att Europaparlamentet har antagit en resolution ska kommissionen lämna skriftlig information till parlamentet om åtgärder som vidtagits som ett svar på specifika uppmaningar som parlamentet riktat till kommissionen i sina resolutioner, även i de fall där den inte har kunnat följa parlamentets åsikter. [...]’

(17)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 653.

(18)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 161.

(19)  Antagna texter, P7_TA(2011)0494.

(20)  EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 114.

(21)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 143.

(22)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 105.

(23)  EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 43.

(24)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 16.

(25)  Antagna texter, P7_TA(2011)0023.

(26)  EGT L 302, 17.11.2009, s. 1.

---