# Europeiska unionens L 298/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.298.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 298 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 56 årgången8 november 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.298.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 298

Svensk utgåva

Lagstiftning

56 årgången8 november 2013

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1106/2013 av den 5 november 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1107/2013 av den 5 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Carne de Bravo do Ribatejo (SUB)] | 17 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1108/2013 av den 5 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Stromberger Pflaume (SUB)] | 19 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1109/2013 av den 5 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Melone Mantovano (SGB)] | 21 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1110/2013 av den 5 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Queso Los Beyos (SGB)] | 23 |
| | * | kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1111/2013 av den 5 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Lietuviškas varškės sūris (SGB)] | 25 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1112/2013 av den 5 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Pan de Alfacar (SGB)] | 27 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1113/2013 av den 7 november 2013 om godkännande av preparat av Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 och Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 som fodertillsatser för alla djurarter (
  1
  ) | 29 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1114/2013 av den 7 november 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1857/2006 vad gäller dess tillämpningsperiod | 34 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1115/2013 av den 7 november 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 36 |
| | | BESLUT |
| | | 2013/640/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 7 november 2013 om inrättande av Europeiska infrastrukturen för avancerad överbryggande forskning inom medicin i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eatris-Eric) | 38 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1106/2013 av den 5 november 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1107/2013 av den 5 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Carne de Bravo do Ribatejo (SUB)]

17

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1108/2013 av den 5 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Stromberger Pflaume (SUB)]

19

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1109/2013 av den 5 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Melone Mantovano (SGB)]

21

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1110/2013 av den 5 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Queso Los Beyos (SGB)]

23

*

kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1111/2013 av den 5 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Lietuviškas varškės sūris (SGB)]

25

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1112/2013 av den 5 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Pan de Alfacar (SGB)]

27

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1113/2013 av den 7 november 2013 om godkännande av preparat av Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 och Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 som fodertillsatser för alla djurarter (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

1

29

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1114/2013 av den 7 november 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1857/2006 vad gäller dess tillämpningsperiod

34

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1115/2013 av den 7 november 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

36

BESLUT

2013/640/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 7 november 2013 om inrättande av Europeiska infrastrukturen för avancerad överbryggande forskning inom medicin i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eatris-Eric)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 8.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1106/2013

av den 5 november 2013

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Preliminära åtgärder

| (1) | Den 3 maj 2013 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom förordning (EU) 418/2013 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) en preliminär antidumpningstull på import till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 3 maj 2013 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom förordning (EU) 418/2013 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) en preliminär antidumpningstull på import till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet).

| (2) | Undersökningen inleddes efter ett klagomål inlämnat den 28 juni 2012 av European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad klaganden) som företrädde unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av viss tråd av rostfritt stål. |
| --- | --- |

(2)

Undersökningen inleddes efter ett klagomål inlämnat den 28 juni 2012 av European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad klaganden) som företrädde unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av viss tråd av rostfritt stål.

| (3) | I den parallella antisubventionsundersökningen införde kommissionen en provisorisk utjämningstull på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i det berörda landet genom förordning (EU) nr 419/2013 (3) och en slutgiltig utjämningstull genom förordning (EU) nr 861/2013 (4). |
| --- | --- |

(3)

I den parallella antisubventionsundersökningen införde kommissionen en provisorisk utjämningstull på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i det berörda landet genom förordning (EU) nr 419/2013 (3) och en slutgiltig utjämningstull genom förordning (EU) nr 861/2013 (4).

2.   Parter som berörs av undersökningen

| (4) | I det preliminära skedet av undersökningen tillämpades ett stickprovsförfarande på de indiska exporterande tillverkarna och unionstillverkarna. I det preliminära skedet planerades ett stickprovsförfarande även för icke-närstående importörer. Eftersom två av de tre importörerna i stickprovet inte besvarade frågeformuläret kunde dock inget stickprovsförfarande tillämpas. Därför användes all tillgänglig information om alla samarbetsvilliga importörer för att komma fram till slutgiltiga resultat, särskilt i fråga om unionens intresse. |
| --- | --- |

(4)

I det preliminära skedet av undersökningen tillämpades ett stickprovsförfarande på de indiska exporterande tillverkarna och unionstillverkarna. I det preliminära skedet planerades ett stickprovsförfarande även för icke-närstående importörer. Eftersom två av de tre importörerna i stickprovet inte besvarade frågeformuläret kunde dock inget stickprovsförfarande tillämpas. Därför användes all tillgänglig information om alla samarbetsvilliga importörer för att komma fram till slutgiltiga resultat, särskilt i fråga om unionens intresse.

| (5) | En exporterande tillverkare hävdade att eftersom ingen försäljning från icke-klagande parter användes vid fastställandet av den skada som unionsindustrin lidit, kunde inte urvalet av unionstillverkare anses vara representativt. Det påståendet avvisades, eftersom urvalet gjordes på grundval av de mottagna svaren från alla samarbetsvilliga unionstillverkare, oavsett om de stödde klagomålet eller inte, i samband med fastställandet av talerätt, och gjordes på grundval av produktionsvolymen. |
| --- | --- |

(5)

En exporterande tillverkare hävdade att eftersom ingen försäljning från icke-klagande parter användes vid fastställandet av den skada som unionsindustrin lidit, kunde inte urvalet av unionstillverkare anses vara representativt. Det påståendet avvisades, eftersom urvalet gjordes på grundval av de mottagna svaren från alla samarbetsvilliga unionstillverkare, oavsett om de stödde klagomålet eller inte, i samband med fastställandet av talerätt, och gjordes på grundval av produktionsvolymen.

| (6) | En exporterande tillverkare, som är närstående en unionstillverkare, motsatte sig klagomålet och begärde individuell granskning, eftersom tillverkaren inte ingick i urvalet av exporterande tillverkare på grund av sina små exportvolymer. Unionstillverkaren ingick inte heller i urvalet av unionsindustrin på grund av sina låga produktionsvolymer. Kommissionen beviljade en individuell granskning, men den exporterande tillverkaren drog tillbaka sin begäran. |
| --- | --- |

(6)

En exporterande tillverkare, som är närstående en unionstillverkare, motsatte sig klagomålet och begärde individuell granskning, eftersom tillverkaren inte ingick i urvalet av exporterande tillverkare på grund av sina små exportvolymer. Unionstillverkaren ingick inte heller i urvalet av unionsindustrin på grund av sina låga produktionsvolymer. Kommissionen beviljade en individuell granskning, men den exporterande tillverkaren drog tillbaka sin begäran.

| (7) | Sju indiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet begärde individuell granskning. Två av dem svarade på frågeformuläret, medan fem inte gjorde det. Av de två som svarade på frågeformuläret drog en tillbaka sin begäran om individuell granskning. Som en följd av detta undersökte kommissionen begäran från en indisk exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet:






  — | KEI Industries Limited, New Delhi (KEI). |
| --- | --- | --- |

(7)

Sju indiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet begärde individuell granskning. Två av dem svarade på frågeformuläret, medan fem inte gjorde det. Av de två som svarade på frågeformuläret drog en tillbaka sin begäran om individuell granskning. Som en följd av detta undersökte kommissionen begäran från en indisk exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet:

—

KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).

| (8) | I det preliminära skedet konstaterades att ingen av de exporterande tillverkarna som ursprungligen ingick i urvalet hade lämnat in tillräckligt tillförlitliga uppgifter, och således tillämpades artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen beslutade att utvidga stickprovet med tre företag, baserat på exportvolym och beredvillighet att samarbeta enligt vad de uttryckt efter det att förfarandet inletts. Således har kommissionen granskat svaren på frågeformuläret och gjort kontrollbesök hos följande indiska exporterande tillverkare:






  — | Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana. |
| --- | --- | --- |

(8)

I det preliminära skedet konstaterades att ingen av de exporterande tillverkarna som ursprungligen ingick i urvalet hade lämnat in tillräckligt tillförlitliga uppgifter, och således tillämpades artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen beslutade att utvidga stickprovet med tre företag, baserat på exportvolym och beredvillighet att samarbeta enligt vad de uttryckt efter det att förfarandet inletts. Således har kommissionen granskat svaren på frågeformuläret och gjort kontrollbesök hos följande indiska exporterande tillverkare:

—

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana.

| — | Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra.

| — | Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.

| (9) | Med undantag av ovanstående bekräftas skälen 4–7 och 14 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(9)

Med undantag av ovanstående bekräftas skälen 4–7 och 14 i förordningen om preliminär tull.

3.   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (10) | Såsom anges i skäl 20 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden 1 april 2011–31 mars 2012 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden 1 januari 2009–31 mars 2012 (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(10)

Såsom anges i skäl 20 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden 1 april 2011–31 mars 2012 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden 1 januari 2009–31 mars 2012 (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

4.   Efterföljande förfarande

| (11) | Efter meddelandet av uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för beslutet att införa preliminära antidumpningsåtgärder (nedan kallat det preliminära meddelandet) inkom synpunkter från flera berörda parter, nämligen de tre exporterande tillverkarna som ingick i urvalet, den exporterande tillverkare som dragit tillbaka sin begäran om individuell granskning, klaganden och elva användare. De parter som begärde det gavs möjlighet att bli hörda. Kommissionen fortsatte att inhämta alla upplysningar som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden. Alla synpunkter som inkom övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(11)

Efter meddelandet av uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för beslutet att införa preliminära antidumpningsåtgärder (nedan kallat det preliminära meddelandet) inkom synpunkter från flera berörda parter, nämligen de tre exporterande tillverkarna som ingick i urvalet, den exporterande tillverkare som dragit tillbaka sin begäran om individuell granskning, klaganden och elva användare. De parter som begärde det gavs möjlighet att bli hörda. Kommissionen fortsatte att inhämta alla upplysningar som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden. Alla synpunkter som inkom övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

| (12) | Kommissionen underrättade alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i det berörda landet och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter det slutliga meddelandet av uppgifter. Alla synpunkter som inkom övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen underrättade alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i det berörda landet och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter det slutliga meddelandet av uppgifter. Alla synpunkter som inkom övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

| (13) | Till följd av synpunkterna på det slutliga meddelandet av uppgifter informerade kommissionen de berörda parterna om ändringar av undersökningsresultaten rörande vissa exporterande tillverkares dumpningsnivåer. Parterna gavs återigen tid att lämna synpunkter på detta kompletterande meddelande av uppgifter. Alla inlämnade synpunkter granskades och beaktades där så var lämpligt. En berörd part, klaganden, kritiserade det faktum att undersökningsresultaten rörande vissa exporterande tillverkares dumpningsnivåer hade ändrats på grundval av nya uppgifter och synpunkter som lämnats in efter det preliminära meddelandet under det slutgiltiga skedet av undersökningen. Klaganden ansåg också att de formella rättigheterna inte hade iakttagits. |
| --- | --- |

(13)

Till följd av synpunkterna på det slutliga meddelandet av uppgifter informerade kommissionen de berörda parterna om ändringar av undersökningsresultaten rörande vissa exporterande tillverkares dumpningsnivåer. Parterna gavs återigen tid att lämna synpunkter på detta kompletterande meddelande av uppgifter. Alla inlämnade synpunkter granskades och beaktades där så var lämpligt. En berörd part, klaganden, kritiserade det faktum att undersökningsresultaten rörande vissa exporterande tillverkares dumpningsnivåer hade ändrats på grundval av nya uppgifter och synpunkter som lämnats in efter det preliminära meddelandet under det slutgiltiga skedet av undersökningen. Klaganden ansåg också att de formella rättigheterna inte hade iakttagits.

| (14) | Kommissionen ansåg sig dock tvungen att beakta alla inlagor som lämnats av de berörda parterna och vid behov ändra undersökningsresultaten om synpunkterna har fog för sig. I inget fall användes nya okontrollerade uppgifter för konstaterandet av dumpning. Dessutom respekterades alla parters formella rättigheter, eftersom de vederbörligen informerades i god tid och fick samma tidsfrister på sig att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen ansåg sig dock tvungen att beakta alla inlagor som lämnats av de berörda parterna och vid behov ändra undersökningsresultaten om synpunkterna har fog för sig. I inget fall användes nya okontrollerade uppgifter för konstaterandet av dumpning. Dessutom respekterades alla parters formella rättigheter, eftersom de vederbörligen informerades i god tid och fick samma tidsfrister på sig att lämna synpunkter.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (15) | Såsom anges i skäl 21 i förordningen om preliminär tull är den berörda produkten tråd av rostfritt stål som innehåller






  — | minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom, |
| --- | --- | --- |

(15)

Såsom anges i skäl 21 i förordningen om preliminär tull är den berörda produkten tråd av rostfritt stål som innehåller

—

minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom,

| — | mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium, |
| --- | --- |

—

mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium,

som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7223 00 19 och 7223 00 99 och med ursprung i det berörda landet.

| (16) | Vissa användare hade synpunkter på att det tydligen inte hade gjorts någon åtskillnad mellan de olika typerna av den berörda produkten och den likadana produkten, eftersom många olika produkttyper ingår i produktblandningen. Särskilt fanns en viss oro för hur en rättvis jämförelse mellan samtliga typer kunde säkerställas i undersökningen. Som i de flesta utredningar omfattar definitionen av den berörda produkten ett stort antal olika produkttyper som har samma eller liknande grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. Att dessa egenskaper kan variera mellan olika produkttyper kan leda till att ett brett urval av typer omfattas. Så är fallet i den här undersökningen. Kommissionen tog hänsyn till skillnaderna mellan produkttyperna och sörjde för en rättvis jämförelse. Ett unikt produktkontrollnummer (PCN) tilldelades varje produkttyp som tillverkades och såldes av de indiska exporterande tillverkarna och varje produkttyp som tillverkades och såldes av unionsindustrin. Numret berodde på produktens viktigaste egenskaper, i detta fall stålkvalitet, draghållfasthet, beläggning, yta, diameter och form. De typer av tråd som exporterades till unionen jämfördes för varje produktkontrollnummer med produkter som tillverkade och såldes av unionsindustrin och som hade samma eller liknande egenskaper. Alla dessa typer omfattades av definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten i tillkännagivandet om inledande (5) och i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(16)

Vissa användare hade synpunkter på att det tydligen inte hade gjorts någon åtskillnad mellan de olika typerna av den berörda produkten och den likadana produkten, eftersom många olika produkttyper ingår i produktblandningen. Särskilt fanns en viss oro för hur en rättvis jämförelse mellan samtliga typer kunde säkerställas i undersökningen. Som i de flesta utredningar omfattar definitionen av den berörda produkten ett stort antal olika produkttyper som har samma eller liknande grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. Att dessa egenskaper kan variera mellan olika produkttyper kan leda till att ett brett urval av typer omfattas. Så är fallet i den här undersökningen. Kommissionen tog hänsyn till skillnaderna mellan produkttyperna och sörjde för en rättvis jämförelse. Ett unikt produktkontrollnummer (PCN) tilldelades varje produkttyp som tillverkades och såldes av de indiska exporterande tillverkarna och varje produkttyp som tillverkades och såldes av unionsindustrin. Numret berodde på produktens viktigaste egenskaper, i detta fall stålkvalitet, draghållfasthet, beläggning, yta, diameter och form. De typer av tråd som exporterades till unionen jämfördes för varje produktkontrollnummer med produkter som tillverkade och såldes av unionsindustrin och som hade samma eller liknande egenskaper. Alla dessa typer omfattades av definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten i tillkännagivandet om inledande (5) och i förordningen om preliminär tull.

| (17) | En part upprepade sitt påstående att de så kallade mycket tekniska produkttyperna är annorlunda och inte utbytbara med andra typer av den berörda produkten. De borde därför uteslutas från produktdefinitionen. När det kontrolleras om produkter är likadana och därmed utgör samma produkt måste det enligt rättspraxis bedömas om de har samma tekniska och fysiska egenskaper, samma grundläggande slutanvändningsområden och samma förhållande mellan pris och kvalitet. I det avseendet bör det även bedömas om produkterna är utbytbara och om de konkurrerar med varandra (6). Det konstaterades vid undersökningen att de mycket tekniska produkttyperna som parten hänvisade till har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som övriga produkter som är föremål för undersökningen. De är tillverkade av rostfritt stål och är tråd, och produktionsprocessen är liknande, med liknande maskiner, så att tillverkarna kan ställa om mellan olika varianter av produkten beroende på efterfrågan. Även om olika typer av tråd inte är direkt utbytbara och inte direkt konkurrerar med varandra, konkurrerar tillverkarna om leveranser som omfattar ett brett spektrum av tråd av rostfritt stål. Dessutom tillverkas och säljs produkttyperna av både unionsindustrin och de indiska exporterande tillverkarna med liknande produktionsmetoder. Detta påstående kan således inte godtas. |
| --- | --- |

(17)

En part upprepade sitt påstående att de så kallade mycket tekniska produkttyperna är annorlunda och inte utbytbara med andra typer av den berörda produkten. De borde därför uteslutas från produktdefinitionen. När det kontrolleras om produkter är likadana och därmed utgör samma produkt måste det enligt rättspraxis bedömas om de har samma tekniska och fysiska egenskaper, samma grundläggande slutanvändningsområden och samma förhållande mellan pris och kvalitet. I det avseendet bör det även bedömas om produkterna är utbytbara och om de konkurrerar med varandra (6). Det konstaterades vid undersökningen att de mycket tekniska produkttyperna som parten hänvisade till har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som övriga produkter som är föremål för undersökningen. De är tillverkade av rostfritt stål och är tråd, och produktionsprocessen är liknande, med liknande maskiner, så att tillverkarna kan ställa om mellan olika varianter av produkten beroende på efterfrågan. Även om olika typer av tråd inte är direkt utbytbara och inte direkt konkurrerar med varandra, konkurrerar tillverkarna om leveranser som omfattar ett brett spektrum av tråd av rostfritt stål. Dessutom tillverkas och säljs produkttyperna av både unionsindustrin och de indiska exporterande tillverkarna med liknande produktionsmetoder. Detta påstående kan således inte godtas.

| (18) | Med anledning av det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade en part att kommissionens analys var otillräcklig för att fastställa om de så kallade mycket tekniska produkttyperna borde inkluderas i undersökningen. Detta argument avvisas. Undersökningen visade att de mycket tekniska produkttyperna omfattas av produktdefinitionen, såsom nämns i skäl 17. Parten förutsätter felaktigt att alla kriterier som avses i rättspraxis måste vara uppfyllda samtidigt, men så är inte fallet. Enligt rättspraxis (7) har kommissionen stort utrymme för skönsmässig bedömning vid definitionen av den berörda produkten, men bedömningen måste bygga på den uppsättning kriterier som domstolen har fastställt. Ofta, såsom i det här fallet, kan en del kriterier tyda i ena och en del i den andra riktningen, och i så fall måste kommissionen göra en helhetsbedömning, som den gjorde här. Denna berörda part utgår därför felaktigt från att produkttyperna måste ha alla egenskaper gemensamt för att omfattas av samma produktdefinition. |
| --- | --- |

(18)

Med anledning av det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade en part att kommissionens analys var otillräcklig för att fastställa om de så kallade mycket tekniska produkttyperna borde inkluderas i undersökningen. Detta argument avvisas. Undersökningen visade att de mycket tekniska produkttyperna omfattas av produktdefinitionen, såsom nämns i skäl 17. Parten förutsätter felaktigt att alla kriterier som avses i rättspraxis måste vara uppfyllda samtidigt, men så är inte fallet. Enligt rättspraxis (7) har kommissionen stort utrymme för skönsmässig bedömning vid definitionen av den berörda produkten, men bedömningen måste bygga på den uppsättning kriterier som domstolen har fastställt. Ofta, såsom i det här fallet, kan en del kriterier tyda i ena och en del i den andra riktningen, och i så fall måste kommissionen göra en helhetsbedömning, som den gjorde här. Denna berörda part utgår därför felaktigt från att produkttyperna måste ha alla egenskaper gemensamt för att omfattas av samma produktdefinition.

| (19) | Vissa användare hävdade att tråd av rostfritt stål av den så kallade serie 200-typen borde uteslutas från produktdefinitionen. De hävdade bland annat att denna typ knappt producerades alls av unionsindustrin. Detta påstående är dock ogrundat. För det första räcker det faktum att en viss produkttyp inte tillverkas av unionsindustrin inte som skäl till att utesluta den från undersökningen, om tillverkningsprocessen är sådan att unionstillverkarna skulle kunna börja tillverka produkttypen i fråga. För det andra konstaterades det, liksom för mycket tekniska typer av tråd, att dessa typer av den berörda produkten har identiska eller liknande grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som andra typer av den likadana produkten som tillverkas och säljs av unionsindustrin. Detta påstående kan således inte godtas. |
| --- | --- |

(19)

Vissa användare hävdade att tråd av rostfritt stål av den så kallade serie 200-typen borde uteslutas från produktdefinitionen. De hävdade bland annat att denna typ knappt producerades alls av unionsindustrin. Detta påstående är dock ogrundat. För det första räcker det faktum att en viss produkttyp inte tillverkas av unionsindustrin inte som skäl till att utesluta den från undersökningen, om tillverkningsprocessen är sådan att unionstillverkarna skulle kunna börja tillverka produkttypen i fråga. För det andra konstaterades det, liksom för mycket tekniska typer av tråd, att dessa typer av den berörda produkten har identiska eller liknande grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som andra typer av den likadana produkten som tillverkas och säljs av unionsindustrin. Detta påstående kan således inte godtas.

| (20) | Alternativt hävdade användarna att valstråd borde inkluderas i definitionen av den berörda produkten. Valstråd är dock den råvara som används för tillverkning av den berörda produkten, men den kan även användas för tillverkning av andra produkter, t.ex. fästanordningar och spik. Till skillnad från den undersökta produkten utgör den därför inte en färdig stålprodukt. Genom en tillverkningsprocess med kallformning kan valstråden bland annat omvandlas till den berörda produkten eller den likadana produkten. På den grundvalen kan valstråd inte inkluderas i produktdefinitionen i den mening som avses i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Alternativt hävdade användarna att valstråd borde inkluderas i definitionen av den berörda produkten. Valstråd är dock den råvara som används för tillverkning av den berörda produkten, men den kan även användas för tillverkning av andra produkter, t.ex. fästanordningar och spik. Till skillnad från den undersökta produkten utgör den därför inte en färdig stålprodukt. Genom en tillverkningsprocess med kallformning kan valstråden bland annat omvandlas till den berörda produkten eller den likadana produkten. På den grundvalen kan valstråd inte inkluderas i produktdefinitionen i den mening som avses i grundförordningen.

| (21) | På grundval av ovanstående bekräftas härmed definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten i skälen 21–24 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(21)

På grundval av ovanstående bekräftas härmed definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten i skälen 21–24 i förordningen om preliminär tull.

C.   DUMPNING

1.   Inledning

| (22) | Under kontrollbesöken hos de tre indiska exporterande tillverkare som ursprungligen ingick i urvalet och vid efterföljande analys av insamlade uppgifter konstaterades det att de företagen hade lämnat en del information som inte kunde anses tillförlitlig. Kommissionen fortsatte sin undersökning, och bedömde alla uppgifter som lämnats som svar på det preliminära meddelandet av uppgifter och i efterföljande utfrågningar. |
| --- | --- |

(22)

Under kontrollbesöken hos de tre indiska exporterande tillverkare som ursprungligen ingick i urvalet och vid efterföljande analys av insamlade uppgifter konstaterades det att de företagen hade lämnat en del information som inte kunde anses tillförlitlig. Kommissionen fortsatte sin undersökning, och bedömde alla uppgifter som lämnats som svar på det preliminära meddelandet av uppgifter och i efterföljande utfrågningar.

| (23) | Såsom anges i skäl 26 i förordningen om preliminär tull fann kommissionen, i fråga om en exporterande tillverkare att de kostnader som uppgetts i svaret på frågeformuläret inte kunde stämmas av mot företagets interna redovisningssystem. Företaget hävdade att den bristande avstämningen berodde på felregistrering och olika metoder för värdering av lager i det interna redovisningssystemet respektive de offentliggjorda uppgifterna i årsräkenskaperna. |
| --- | --- |

(23)

Såsom anges i skäl 26 i förordningen om preliminär tull fann kommissionen, i fråga om en exporterande tillverkare att de kostnader som uppgetts i svaret på frågeformuläret inte kunde stämmas av mot företagets interna redovisningssystem. Företaget hävdade att den bristande avstämningen berodde på felregistrering och olika metoder för värdering av lager i det interna redovisningssystemet respektive de offentliggjorda uppgifterna i årsräkenskaperna.

| (24) | Såsom förklaras i skäl 28 i förordningen om preliminär tull var det inte möjligt, även om uppgifterna i det interna redovisningssystemet var förenliga med de reviderade finansiella rapporterna på företagsomfattande nivå, att stämma av uppgifterna från den interna redovisningen för tråddivisionen med kostnadstabellerna som företaget lämnat som svar på frågeformuläret. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen ansågs det därmed att informationen i det interna redovisningssystemet borde användas för denna antidumpningsundersökning. |
| --- | --- |

(24)

Såsom förklaras i skäl 28 i förordningen om preliminär tull var det inte möjligt, även om uppgifterna i det interna redovisningssystemet var förenliga med de reviderade finansiella rapporterna på företagsomfattande nivå, att stämma av uppgifterna från den interna redovisningen för tråddivisionen med kostnadstabellerna som företaget lämnat som svar på frågeformuläret. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen ansågs det därmed att informationen i det interna redovisningssystemet borde användas för denna antidumpningsundersökning.

| (25) | Av detta skäl justerade kommissionen preliminärt de kostnadsuppgifter som den exporterande tillverkaren lämnat i sitt svar på frågeformuläret genom att använda uppgifter från det interna redovisningssystemet. |
| --- | --- |

(25)

Av detta skäl justerade kommissionen preliminärt de kostnadsuppgifter som den exporterande tillverkaren lämnat i sitt svar på frågeformuläret genom att använda uppgifter från det interna redovisningssystemet.

| (26) | Såsom uppges i skäl 27 i förordningen om preliminär tull anförde den exporterande tillverkaren att uppgifterna i det interna redovisningssystemet inte var tillförlitliga och inte borde användas för undersökningsändamål. Företaget hänvisade till flera fel och begreppsmässiga problem med de uppgifter i internredovisningen som kommissionen baserat sin kostnadsjustering på. Företaget hävdade att kommissionen borde ha baserat sin analys på de kostnader som angetts i svaret på frågeformuläret. Senare, efter de provisoriska åtgärderna, tillhandahöll företaget en avstämning mellan internt rapporterade divisionskostnader och svaret på frågeformuläret. På denna grund, och med beaktande av den bevisning som samlats in under besöket på plats, kunde sedan vissa tillverkningskostnader som företaget ursprungligen uppgett i sitt svar på frågeformuläret godtas. |
| --- | --- |

(26)

Såsom uppges i skäl 27 i förordningen om preliminär tull anförde den exporterande tillverkaren att uppgifterna i det interna redovisningssystemet inte var tillförlitliga och inte borde användas för undersökningsändamål. Företaget hänvisade till flera fel och begreppsmässiga problem med de uppgifter i internredovisningen som kommissionen baserat sin kostnadsjustering på. Företaget hävdade att kommissionen borde ha baserat sin analys på de kostnader som angetts i svaret på frågeformuläret. Senare, efter de provisoriska åtgärderna, tillhandahöll företaget en avstämning mellan internt rapporterade divisionskostnader och svaret på frågeformuläret. På denna grund, och med beaktande av den bevisning som samlats in under besöket på plats, kunde sedan vissa tillverkningskostnader som företaget ursprungligen uppgett i sitt svar på frågeformuläret godtas.

| (27) | På grundval av tillgänglig bevisning kunde dock fördelningen av vissa kostnader, t.ex. fasta kostnader och finansiella kostnader, som företaget uppgett i sitt svar på frågeformuläret inte betraktas som tillförlitliga för denna undersökning. Kommissionen ansåg att kostnaderna borde fördelas på grundval av företagets totala omsättning och kostnader för sålda varor i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. Mot bakgrund av ovanstående kunde de flesta av kostnaderna i frågeformuläret godtas, och fördelningen av omsättningen godkändes av företaget i det slutgiltiga skedet av undersökningen. Dumpningsmarginalen minskade efter en granskning av förpackningskostnader och vissa fasta kostnader. Det anses därför att artikel 18 i grundförordningen inte längre bör tillämpas för bestämning av denna exporterande tillverkares dumpningsmarginal. |
| --- | --- |

(27)

På grundval av tillgänglig bevisning kunde dock fördelningen av vissa kostnader, t.ex. fasta kostnader och finansiella kostnader, som företaget uppgett i sitt svar på frågeformuläret inte betraktas som tillförlitliga för denna undersökning. Kommissionen ansåg att kostnaderna borde fördelas på grundval av företagets totala omsättning och kostnader för sålda varor i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. Mot bakgrund av ovanstående kunde de flesta av kostnaderna i frågeformuläret godtas, och fördelningen av omsättningen godkändes av företaget i det slutgiltiga skedet av undersökningen. Dumpningsmarginalen minskade efter en granskning av förpackningskostnader och vissa fasta kostnader. Det anses därför att artikel 18 i grundförordningen inte längre bör tillämpas för bestämning av denna exporterande tillverkares dumpningsmarginal.

| (28) | Såsom nämns i skäl 30 i förordningen om preliminär tull fann kommissionen i fråga om en annan exporterande tillverkare att de inköp och den förbrukning av råvaror som uppgavs i tillverkarens svar på frågeformuläret inte stöddes av data från tillverkarens lagerhållningssystem. Bland annat föreföll fördelningen efter stålkvalitet skilja sig mellan de båda källorna. Kommissionen fastställde att stålkvaliteten är en viktig faktor för kostnaden för slutprodukten och att otillförlitliga uppgifter om stålkvaliteten allvarligt kan påverka fastställandet av kostnader och försäljningspriser för enskilda produkttyper och därför vara vilseledande, och påpekade denna väsentliga faktor för den exporterande tillverkaren vid olika tillfällen. |
| --- | --- |

(28)

Såsom nämns i skäl 30 i förordningen om preliminär tull fann kommissionen i fråga om en annan exporterande tillverkare att de inköp och den förbrukning av råvaror som uppgavs i tillverkarens svar på frågeformuläret inte stöddes av data från tillverkarens lagerhållningssystem. Bland annat föreföll fördelningen efter stålkvalitet skilja sig mellan de båda källorna. Kommissionen fastställde att stålkvaliteten är en viktig faktor för kostnaden för slutprodukten och att otillförlitliga uppgifter om stålkvaliteten allvarligt kan påverka fastställandet av kostnader och försäljningspriser för enskilda produkttyper och därför vara vilseledande, och påpekade denna väsentliga faktor för den exporterande tillverkaren vid olika tillfällen.

| (29) | Såsom anges i skäl 31 i förordningen om preliminär tull anförde dock den exporterande tillverkaren att de datorfiler med inköp av råvaror som kommissionen inhämtade vid kontrollbesöket var ofullständiga, eftersom andra enheter inom företaget köpt in mer råvaror men inte rapporterat det, så de ingick inte i de datorfiler som inhämtades under kontrollbesöket och granskades av kommissionen. Vidare hävdade den exporterande tillverkaren att de observerade skillnaderna i mängden stålkvaliteter berodde på att vissa stålkvaliteter delvis överlappade varandra och att vissa delar av tillverkningsprocessen inte var spårbara i termer av enskilda stålkvaliteter. |
| --- | --- |

(29)

Såsom anges i skäl 31 i förordningen om preliminär tull anförde dock den exporterande tillverkaren att de datorfiler med inköp av råvaror som kommissionen inhämtade vid kontrollbesöket var ofullständiga, eftersom andra enheter inom företaget köpt in mer råvaror men inte rapporterat det, så de ingick inte i de datorfiler som inhämtades under kontrollbesöket och granskades av kommissionen. Vidare hävdade den exporterande tillverkaren att de observerade skillnaderna i mängden stålkvaliteter berodde på att vissa stålkvaliteter delvis överlappade varandra och att vissa delar av tillverkningsprocessen inte var spårbara i termer av enskilda stålkvaliteter.

| (30) | I skäl 32 i förordningen om preliminär tull konstaterar dock kommissionen att dessa påståenden från företagets sida om ytterligare inköp av råvaror inte hade styrkts och i alla händelser inte räcker för att förklara de skillnader som observerades för enskilda stålkvaliteter. Kommissionen konstaterade också att företaget hade påstått att det inte går att göra en noggrann spårning av enskilda stålkvaliteter i alla skeden av tillverkningsprocessen. Detta argument undergrävde ytterligare tillförlitligheten i rapporteringssystemet för stålkvaliteter som helhet. De uppgifter som tillhandahålls om stålsorter måste därför preliminärt betraktas som missvisande. |
| --- | --- |

(30)

I skäl 32 i förordningen om preliminär tull konstaterar dock kommissionen att dessa påståenden från företagets sida om ytterligare inköp av råvaror inte hade styrkts och i alla händelser inte räcker för att förklara de skillnader som observerades för enskilda stålkvaliteter. Kommissionen konstaterade också att företaget hade påstått att det inte går att göra en noggrann spårning av enskilda stålkvaliteter i alla skeden av tillverkningsprocessen. Detta argument undergrävde ytterligare tillförlitligheten i rapporteringssystemet för stålkvaliteter som helhet. De uppgifter som tillhandahålls om stålsorter måste därför preliminärt betraktas som missvisande.

| (31) | I skäl 33 i förordningen om preliminär tull säger kommissionen att den rapporterade fördelningen av råmaterial efter stålkvalitet inte är tillförlitlig och preliminärt bör lämnas utan avseende, och att avgörandena i enlighet med artikel 18 i grundförordningen bör fattas på grundval av de fakta som finns tillgängliga. Eftersom rapporteringssystemet som helhet var otillförlitligt gick det inte att grunda några avgöranden på någon av de rapporterade stålkvaliteterna. Därför användes den totala förbrukningen av alla råvaror som helhet, utan att fördelningen efter stålkvalitet beaktades, vid beräkningen av en total dumpningsmarginal för alla produkter. |
| --- | --- |

(31)

I skäl 33 i förordningen om preliminär tull säger kommissionen att den rapporterade fördelningen av råmaterial efter stålkvalitet inte är tillförlitlig och preliminärt bör lämnas utan avseende, och att avgörandena i enlighet med artikel 18 i grundförordningen bör fattas på grundval av de fakta som finns tillgängliga. Eftersom rapporteringssystemet som helhet var otillförlitligt gick det inte att grunda några avgöranden på någon av de rapporterade stålkvaliteterna. Därför användes den totala förbrukningen av alla råvaror som helhet, utan att fördelningen efter stålkvalitet beaktades, vid beräkningen av en total dumpningsmarginal för alla produkter.

| (32) | Efter det att de preliminära undersökningsresultaten offentliggjorts ifrågasatte företaget detta preliminära tillvägagångssätt generellt, men kunde ändå inte erbjuda en ett-till-ett-matchning i fråga om enskilda produktkontrollnummer. Företaget erbjöd dock senare i undersökningen tillräckligt hög avstämning när råvarorna grupperades i huvudsakliga serier av stålkvaliteter efter kemisk sammansättning (200-, 300- och 400-serierna i AISI-klassificeringen). Företaget erbjöd också en alternativ gruppering där slutanvändningsområdet ingick som en kompletterande faktor för grupperingen. Eftersom slutanvändningsområdet inte kan kontrolleras, räknade dock kommissionen om dumpningsmarginalen på grundval av kemisk sammansättning uttryckt som serie av stålkvalitet (200-, 300- och 400-serierna i AISI-klassificeringen). Dessa serier av stålkvaliteter är ett allmänt vedertaget, objektivt och kontrollerbart kriterium, medan produktkontrollnumren för det här företaget inte gör det möjligt att helt stämma av uppgifterna, vilket därför inte skulle möjliggöra en rättvis jämförelse på grundval av tillförlitliga uppgifter i grundförordningens mening. |
| --- | --- |

(32)

Efter det att de preliminära undersökningsresultaten offentliggjorts ifrågasatte företaget detta preliminära tillvägagångssätt generellt, men kunde ändå inte erbjuda en ett-till-ett-matchning i fråga om enskilda produktkontrollnummer. Företaget erbjöd dock senare i undersökningen tillräckligt hög avstämning när råvarorna grupperades i huvudsakliga serier av stålkvaliteter efter kemisk sammansättning (200-, 300- och 400-serierna i AISI-klassificeringen). Företaget erbjöd också en alternativ gruppering där slutanvändningsområdet ingick som en kompletterande faktor för grupperingen. Eftersom slutanvändningsområdet inte kan kontrolleras, räknade dock kommissionen om dumpningsmarginalen på grundval av kemisk sammansättning uttryckt som serie av stålkvalitet (200-, 300- och 400-serierna i AISI-klassificeringen). Dessa serier av stålkvaliteter är ett allmänt vedertaget, objektivt och kontrollerbart kriterium, medan produktkontrollnumren för det här företaget inte gör det möjligt att helt stämma av uppgifterna, vilket därför inte skulle möjliggöra en rättvis jämförelse på grundval av tillförlitliga uppgifter i grundförordningens mening.

| (33) | Eftersom de kompletterande uppgifter som lämnats av företaget inte gjorde det möjligt att stämma av uppgifterna på den tillräckligt detaljerade nivå som krävs för undersökningen, kvarstår dock den preliminära slutsatsen att företagets spårningssystem inte är tillräckligt tillförlitligt, och artikel 18 i grundförordningen tillämpas för den slutgiltiga bestämningen av produktionskostnaderna och beräkningen av dumpningsmarginalen, som alltså bygger på den metod som anges i föregående skäl. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom de kompletterande uppgifter som lämnats av företaget inte gjorde det möjligt att stämma av uppgifterna på den tillräckligt detaljerade nivå som krävs för undersökningen, kvarstår dock den preliminära slutsatsen att företagets spårningssystem inte är tillräckligt tillförlitligt, och artikel 18 i grundförordningen tillämpas för den slutgiltiga bestämningen av produktionskostnaderna och beräkningen av dumpningsmarginalen, som alltså bygger på den metod som anges i föregående skäl.

| (34) | Som nämns i skäl 34 i förordningen om preliminär tull fann kommissionen vid kontrollbesöket hos den tredje exporterande tillverkaren att de råvaruflöden som uppgetts i svaren på frågeformuläret inte stämde med uppgifterna i tillverkarens redovisningssystem. Fördelningen efter stålkvalitet föreföll skilja sig mellan de båda källorna. |
| --- | --- |

(34)

Som nämns i skäl 34 i förordningen om preliminär tull fann kommissionen vid kontrollbesöket hos den tredje exporterande tillverkaren att de råvaruflöden som uppgetts i svaren på frågeformuläret inte stämde med uppgifterna i tillverkarens redovisningssystem. Fördelningen efter stålkvalitet föreföll skilja sig mellan de båda källorna.

| (35) | Som nämns i skäl 35 i förordningen om preliminär tull erkände den exporterande tillverkaren att det förekom vissa fel i svaren på frågeformuläret, men hävdade att skillnaderna i de totala mängderna råvaror kunde fås att stämma överens genom att förändringar i lagerhållningen beaktades. Företaget hävdade dock också att delvis överlappande stålkvaliteter gjorde det omöjligt att få till stånd en exakt avstämning för varje enskild stålkvalitet. I sina synpunkter efter det preliminära meddelandet uppgav man också att den stålkvalitet som angavs på fakturan i enskilda fall inte motsvarade den stålkvalitet som faktiskt exporterats. Vidare hävdade företaget att stålkvaliteter inte används på ett exakt sätt i branschen för rostfritt stål, utan att det i stället en viss variation mellan stålkvalitetens publicerade kemiska sammansättning och de faktiska produkterna. Företaget hävdade att de avvikelser som kommissionen konstaterat, med dessa förklaringar beaktade, endast rörde en obetydlig del av exporten. |
| --- | --- |

(35)

Som nämns i skäl 35 i förordningen om preliminär tull erkände den exporterande tillverkaren att det förekom vissa fel i svaren på frågeformuläret, men hävdade att skillnaderna i de totala mängderna råvaror kunde fås att stämma överens genom att förändringar i lagerhållningen beaktades. Företaget hävdade dock också att delvis överlappande stålkvaliteter gjorde det omöjligt att få till stånd en exakt avstämning för varje enskild stålkvalitet. I sina synpunkter efter det preliminära meddelandet uppgav man också att den stålkvalitet som angavs på fakturan i enskilda fall inte motsvarade den stålkvalitet som faktiskt exporterats. Vidare hävdade företaget att stålkvaliteter inte används på ett exakt sätt i branschen för rostfritt stål, utan att det i stället en viss variation mellan stålkvalitetens publicerade kemiska sammansättning och de faktiska produkterna. Företaget hävdade att de avvikelser som kommissionen konstaterat, med dessa förklaringar beaktade, endast rörde en obetydlig del av exporten.

| (36) | Kommissionen ansåg att de upptäckta avvikelsernas omfattning inte kunde förklaras av enstaka otydligheter. Tvärtom bidrog argumenten till att undergräva tillförlitligheten i företagets rapporteringssystem för stålkvaliteter som helhet, särskilt med tanke på hur avgörande stålkvaliteterna är för slutproduktens kostnad. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen ansåg att de upptäckta avvikelsernas omfattning inte kunde förklaras av enstaka otydligheter. Tvärtom bidrog argumenten till att undergräva tillförlitligheten i företagets rapporteringssystem för stålkvaliteter som helhet, särskilt med tanke på hur avgörande stålkvaliteterna är för slutproduktens kostnad.

| (37) | Senare i undersökningen hävdade dock företaget att om kommissionen inte godtar dess första redovisning av stålkvaliteter, kunde ett mer rättvisande resultat ha erhållits om kommissionen i stället för att slå samman alla produktkontrollnummer i det preliminära skedet grupperade enbart de stålkvaliteter för vilka avvikelser hade konstaterats, eller alternativt grupperade stålkvaliteterna efter kemisk sammansättning uttryckt som serier av stålkvaliteter (200-, 300- och 400-serierna i AISI-klassificeringen). Företaget erbjöd även en metod för gruppering av stålkvaliteterna i 300-serien i undergrupper. |
| --- | --- |

(37)

Senare i undersökningen hävdade dock företaget att om kommissionen inte godtar dess första redovisning av stålkvaliteter, kunde ett mer rättvisande resultat ha erhållits om kommissionen i stället för att slå samman alla produktkontrollnummer i det preliminära skedet grupperade enbart de stålkvaliteter för vilka avvikelser hade konstaterats, eller alternativt grupperade stålkvaliteterna efter kemisk sammansättning uttryckt som serier av stålkvaliteter (200-, 300- och 400-serierna i AISI-klassificeringen). Företaget erbjöd även en metod för gruppering av stålkvaliteterna i 300-serien i undergrupper.

| (38) | Kommissionen räknade därför om dumpningsmarginalen på grundval av grupper av rostfritt stål ordnade efter kemisk sammansättning uttryckt som serier av stålkvaliteter (200-, 300- och 400-serierna i AISI-klassificeringen) enligt samma metod som i skäl 30. Dessa serier av stålkvaliteter är ett allmänt vedertaget, objektivt och kontrollerbart kriterium, medan produktkontrollnumren för det här företaget inte gör det möjligt att helt avstämma uppgifterna, vilket därför inte skulle möjliggöra en rättvis jämförelse på grundval av tillförlitliga uppgifter i grundförordningens mening. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen räknade därför om dumpningsmarginalen på grundval av grupper av rostfritt stål ordnade efter kemisk sammansättning uttryckt som serier av stålkvaliteter (200-, 300- och 400-serierna i AISI-klassificeringen) enligt samma metod som i skäl 30. Dessa serier av stålkvaliteter är ett allmänt vedertaget, objektivt och kontrollerbart kriterium, medan produktkontrollnumren för det här företaget inte gör det möjligt att helt avstämma uppgifterna, vilket därför inte skulle möjliggöra en rättvis jämförelse på grundval av tillförlitliga uppgifter i grundförordningens mening.

| (39) | Eftersom de ytterligare uppgifter som företaget lämnat inte gjorde det möjligt att stämma av uppgifterna på tillräckligt detaljerad nivå för undersökningens ändamål, bekräftas den preliminära slutsatsen att företagets spårningssystem inte är tillräckligt tillförlitliga, och artikel 18 i grundförordningen tillämpas för det slutgiltiga fastställandet av produktionskostnaden och beräkningen av dumpningsmarginalen, som alltså bygger på den metod som avses i föregående skäl. |
| --- | --- |

(39)

Eftersom de ytterligare uppgifter som företaget lämnat inte gjorde det möjligt att stämma av uppgifterna på tillräckligt detaljerad nivå för undersökningens ändamål, bekräftas den preliminära slutsatsen att företagets spårningssystem inte är tillräckligt tillförlitliga, och artikel 18 i grundförordningen tillämpas för det slutgiltiga fastställandet av produktionskostnaden och beräkningen av dumpningsmarginalen, som alltså bygger på den metod som avses i föregående skäl.

| (40) | Klaganden gjorde gällande att grupperingen av den berörda produkten i stålkvaliteter hindrade kommissionen från att genomföra en korrekt lönsamhetsprövning i syfte att fastställa normalvärdena för varje produktkontrollnummer. |
| --- | --- |

(40)

Klaganden gjorde gällande att grupperingen av den berörda produkten i stålkvaliteter hindrade kommissionen från att genomföra en korrekt lönsamhetsprövning i syfte att fastställa normalvärdena för varje produktkontrollnummer.

| (41) | Kommissionen genomför sin analys på en nivå som är förenlig med de exporterande tillverkarnas och unionstillverkarnas interna redovisningssystem, så att de uppgivna uppgifterna kan kontrolleras. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen genomför sin analys på en nivå som är förenlig med de exporterande tillverkarnas och unionstillverkarnas interna redovisningssystem, så att de uppgivna uppgifterna kan kontrolleras. Påståendet avvisas därför.

| (42) | Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 37–38 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(42)

Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 37–38 i förordningen om preliminär tull.

2.   Normalvärde

| (43) | För en exporterande tillverkare, på vilken artikel 18 i grundförordningen tillämpas, har normalvärdet setts över efter den nya bedömningen av produktionskostnaderna. I det slutgiltiga skedet fastställdes produktionskostnaden på grundval av de rapporterade tillverkningskostnaderna, med tillägg av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, inklusive kostnader för finansiering, enligt en fördelningsmetod som är tillåten enligt artikel 2.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(43)

För en exporterande tillverkare, på vilken artikel 18 i grundförordningen tillämpas, har normalvärdet setts över efter den nya bedömningen av produktionskostnaderna. I det slutgiltiga skedet fastställdes produktionskostnaden på grundval av de rapporterade tillverkningskostnaderna, med tillägg av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, inklusive kostnader för finansiering, enligt en fördelningsmetod som är tillåten enligt artikel 2.5 i grundförordningen.

| (44) | För de tre nya exporterande tillverkarna i urvalet, och den exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling, konstaterades den inhemska försäljningsvolymen vara totalt sett representativ och uppgå till minst 5 % av företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen. Samma representativitetskontroll genomfördes också för varje produkttyp som sålts av de nya tillverkarna på deras inhemska marknader och som konstaterats vara jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

För de tre nya exporterande tillverkarna i urvalet, och den exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling, konstaterades den inhemska försäljningsvolymen vara totalt sett representativ och uppgå till minst 5 % av företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen. Samma representativitetskontroll genomfördes också för varje produkttyp som sålts av de nya tillverkarna på deras inhemska marknader och som konstaterats vara jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen.

| (45) | Genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden fastställdes undersökte sedan kommissionen huruvida den inhemska försäljningen av varje ny exporterande tillverkare och det exportföretag som beviljats individuell behandling kunde anses ha sålts vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

Genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden fastställdes undersökte sedan kommissionen huruvida den inhemska försäljningen av varje ny exporterande tillverkare och det exportföretag som beviljats individuell behandling kunde anses ha sålts vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (46) | För en av de nytillkomna exporterande tillverkarna i urvalet fann man att den kostnadsfördelning som företaget först hade lämnat var otillräcklig, eftersom ingen hänsyn hade tagits till trådens tjocklek, som är en betydande kostnadsfaktor. Med företagets samtycke justerades metoden för fördelning av kostnaderna. |
| --- | --- |

(46)

För en av de nytillkomna exporterande tillverkarna i urvalet fann man att den kostnadsfördelning som företaget först hade lämnat var otillräcklig, eftersom ingen hänsyn hade tagits till trådens tjocklek, som är en betydande kostnadsfaktor. Med företagets samtycke justerades metoden för fördelning av kostnaderna.

| (47) | För en annan nytillkommen exporterande tillverkare i urvalet rättades ett skrivfel till i bestämningen av dumpningsmarginalen. Dessutom bad tillverkaren kommissionen att göra ytterligare justeringar av lönsamhetsprövningen och prisjusteringarna. Dessa påståenden befanns inte vara motiverade. |
| --- | --- |

(47)

För en annan nytillkommen exporterande tillverkare i urvalet rättades ett skrivfel till i bestämningen av dumpningsmarginalen. Dessutom bad tillverkaren kommissionen att göra ytterligare justeringar av lönsamhetsprövningen och prisjusteringarna. Dessa påståenden befanns inte vara motiverade.

| (48) | För den exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling rättades ett fel till i beräkningarna. Samma exporterande tillverkare anförde ytterligare argument om kommissionens fastställande av försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och inrikes transportkostnader, och begärde att hänsyn skulle tas till de fysiska skillnaderna mellan den berörda produkten på den inhemska marknaden respektive exportmarknaden. Justeringarna som den exporterande tillverkaren begärt avvisades, eftersom beräkningarna byggde på kostnadsuppgifter som lämnats av det företag som kontrollerats på plats och eftersom påståendet om fysiska skillnader inte var underbyggt. |
| --- | --- |

(48)

För den exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling rättades ett fel till i beräkningarna. Samma exporterande tillverkare anförde ytterligare argument om kommissionens fastställande av försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och inrikes transportkostnader, och begärde att hänsyn skulle tas till de fysiska skillnaderna mellan den berörda produkten på den inhemska marknaden respektive exportmarknaden. Justeringarna som den exporterande tillverkaren begärt avvisades, eftersom beräkningarna byggde på kostnadsuppgifter som lämnats av det företag som kontrollerats på plats och eftersom påståendet om fysiska skillnader inte var underbyggt.

| (49) | Följaktligen bekräftas den metod som använts för fastställandet av normalvärdet och som beskrivs i skälen 39–48 i förordningen om preliminär tull, och den tillämpades på de tre nya exporterande tillverkarna och den exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling. |
| --- | --- |

(49)

Följaktligen bekräftas den metod som använts för fastställandet av normalvärdet och som beskrivs i skälen 39–48 i förordningen om preliminär tull, och den tillämpades på de tre nya exporterande tillverkarna och den exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling.

3.   Exportpris

| (50) | För en exporterande tillverkare rättades efter påpekande vissa skrivfel som rörde användning av fel växelkurs i enstaka fall och inkludering av misstag av viss koncernintern försäljning vid beräkningen av dumpning. |
| --- | --- |

(50)

För en exporterande tillverkare rättades efter påpekande vissa skrivfel som rörde användning av fel växelkurs i enstaka fall och inkludering av misstag av viss koncernintern försäljning vid beräkningen av dumpning.

| (51) | För en annan exporterande tillverkare togs försäljning via ett närstående företag i unionen med i beräkningen av dumpningen. |
| --- | --- |

(51)

För en annan exporterande tillverkare togs försäljning via ett närstående företag i unionen med i beräkningen av dumpningen.

| (52) | En ny exporterande tillverkare i urvalet hävdade att de fördelar företaget hade fått enligt tullkreditsystemet (DEPBS, Duty Entitlement Passbook Scheme) och tullrestitutionssystemet (DDS, Duty Drawback Scheme) behövde läggas till exportpriserna. |
| --- | --- |

(52)

En ny exporterande tillverkare i urvalet hävdade att de fördelar företaget hade fått enligt tullkreditsystemet (DEPBS, Duty Entitlement Passbook Scheme) och tullrestitutionssystemet (DDS, Duty Drawback Scheme) behövde läggas till exportpriserna.

| (53) | En annan ny exporterande tillverkare i urvalet redovisade de förmånerna enligt DDS som negativa prismarginaler som konstlat höjde exportpriserna. |
| --- | --- |

(53)

En annan ny exporterande tillverkare i urvalet redovisade de förmånerna enligt DDS som negativa prismarginaler som konstlat höjde exportpriserna.

| (54) | Kommissionen analyserade båda företagens prisbeteende på unionsmarknaden och kom fram till sina avgöranden i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, och därför krävs ingen ytterligare justering. Det förstnämnda företagets påstående avvisades därför, och det sistnämnda företaget uppgivna marginaler lämnades utan beaktande. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen analyserade båda företagens prisbeteende på unionsmarknaden och kom fram till sina avgöranden i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, och därför krävs ingen ytterligare justering. Det förstnämnda företagets påstående avvisades därför, och det sistnämnda företaget uppgivna marginaler lämnades utan beaktande.

| (55) | En ny exporterande tillverkare i urvalet gjorde gällande att dess exportpriser borde korrigeras uppåt för att få dem att överensstämma med försäljningen på hemmamarknaden, eftersom den försäljningen skedde under ett eget varumärke som betingade högre priser. Företaget kunde dock inte styrka att de fakturor för vilka påståendet gjordes verkligen avsåg försäljning under eget varumärke, och begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(55)

En ny exporterande tillverkare i urvalet gjorde gällande att dess exportpriser borde korrigeras uppåt för att få dem att överensstämma med försäljningen på hemmamarknaden, eftersom den försäljningen skedde under ett eget varumärke som betingade högre priser. Företaget kunde dock inte styrka att de fakturor för vilka påståendet gjordes verkligen avsåg försäljning under eget varumärke, och begäran avvisades därför.

| (56) | Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 50–52 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(56)

Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 50–52 i förordningen om preliminär tull.

4.   Jämförelse

| (57) | En exporterande tillverkare hävdade att eftersom alla produktkontrollnummer lades samman vid fastställandet av företagets tillverkningskostnader, borde exportpriserna behandlas på samma sätt och ett enda exportpris borde ha använts för jämförelsen med normalvärdet. |
| --- | --- |

(57)

En exporterande tillverkare hävdade att eftersom alla produktkontrollnummer lades samman vid fastställandet av företagets tillverkningskostnader, borde exportpriserna behandlas på samma sätt och ett enda exportpris borde ha använts för jämförelsen med normalvärdet.

| (58) | Kommissionen strävade visserligen i sin undersökning efter att få fram uppgifter om kostnader och exportpriser per produktkontrollnummer, men fick dock inte några nödvändiga avstämningar från det berörda företaget som skulle ha gjort det möjligt att fastställa tillförlitliga produktionskostnader per produktkontrollnummer. Undersökningen visade dock inte på några brister med exportpriserna per produktkontrollnummer, och det skulle därför inte ha varit lämpligt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen för att fastställa de faktiska exportpriserna. Eftersom kommissionen inte anser det lämpligt att sänka detaljnivån i de rapporterade priserna med avseende på undersökningens krav i syfte att göra en rättvis jämförelse, avvisades därför påståendet. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen strävade visserligen i sin undersökning efter att få fram uppgifter om kostnader och exportpriser per produktkontrollnummer, men fick dock inte några nödvändiga avstämningar från det berörda företaget som skulle ha gjort det möjligt att fastställa tillförlitliga produktionskostnader per produktkontrollnummer. Undersökningen visade dock inte på några brister med exportpriserna per produktkontrollnummer, och det skulle därför inte ha varit lämpligt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen för att fastställa de faktiska exportpriserna. Eftersom kommissionen inte anser det lämpligt att sänka detaljnivån i de rapporterade priserna med avseende på undersökningens krav i syfte att göra en rättvis jämförelse, avvisades därför påståendet.

| (59) | Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 53–55 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(59)

Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 53–55 i förordningen om preliminär tull.

5.   Dumpningsmarginaler

| (60) | För varje företag i urvalet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(60)

För varje företag i urvalet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (61) | I enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen och på grund av att artikel 18 i grundförordningen tillämpades på två av de tre exporterande tillverkare som ursprungligen ingick i urvalet, fastställdes dumpningsmarginalen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet på grundval av den genomsnittliga dumpningsmarginalen för den exporterande tillverkare som ingick i urvalet och på vilken artikel 18 i grundförordningen inte längre tillämpas och de två nya företagen i urvalet som har dumpningsmarginaler som inte är försumbara. På grundval av detta beräknas dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet till 8,4 %. |
| --- | --- |

(61)

I enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen och på grund av att artikel 18 i grundförordningen tillämpades på två av de tre exporterande tillverkare som ursprungligen ingick i urvalet, fastställdes dumpningsmarginalen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet på grundval av den genomsnittliga dumpningsmarginalen för den exporterande tillverkare som ingick i urvalet och på vilken artikel 18 i grundförordningen inte längre tillämpas och de två nya företagen i urvalet som har dumpningsmarginaler som inte är försumbara. På grundval av detta beräknas dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet till 8,4 %.

| (62) | För alla andra exporterande tillverkare i det berörda landet fastställde kommissionen först hur samarbetsvilliga de hade varit. För detta ändamål gjordes en jämförelse mellan de totala exportkvantiteter som uppgetts i svaren från företagen i urvalet och den totala importen från det berörda landet enligt importstatistik från Eurostat. Eftersom samarbetsviljan var hög sattes dumpningsmarginalen för övriga företag till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. På denna grund fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen till 16,2 %. |
| --- | --- |

(62)

För alla andra exporterande tillverkare i det berörda landet fastställde kommissionen först hur samarbetsvilliga de hade varit. För detta ändamål gjordes en jämförelse mellan de totala exportkvantiteter som uppgetts i svaren från företagen i urvalet och den totala importen från det berörda landet enligt importstatistik från Eurostat. Eftersom samarbetsviljan var hög sattes dumpningsmarginalen för övriga företag till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. På denna grund fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen till 16,2 %.

| (63) | På grundval av detta är de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % |
| KEI Industries | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % |
| Venus Group | 11,6 % |
| Viraj Profiles | 6,8 % |
| Cooperating non-sampled companies | 8,4 % |
| Alla övriga företag | 16,2 % |

(63)

På grundval av detta är de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

GARG Inox

11,8 %

KEI Industries

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

Venus Group

11,6 %

Viraj Profiles

6,8 %

Cooperating non-sampled companies

8,4 %

Alla övriga företag

16,2 %

D.   UNIONSINDUSTRIN

1.   Unionsindustrin

| (64) | Vissa användare ifrågasatte antalet unionstillverkare enligt skäl 63 i förordningen om preliminär tull. De hävdar att antalet tillverkare inte var korrekt beräknat och att det i praktiken finns färre tillverkare på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(64)

Vissa användare ifrågasatte antalet unionstillverkare enligt skäl 63 i förordningen om preliminär tull. De hävdar att antalet tillverkare inte var korrekt beräknat och att det i praktiken finns färre tillverkare på unionsmarknaden.

| (65) | Kommissionen påpekar att detta påstående inte styrktes av någon bevisning. Kommissionen har kontrollerat antalet unionstillverkare som angavs i klagomålet när talerätten kontrollerades och även under undersökningen. Kommissionen kontaktade alla 27 kända unionstillverkare för detta ändamål. Undersökningen bekräftade att 27 unionstillverkare tillverkade den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden. Påståendet avvisas därför och skäl 63 i förordningen om preliminär tull bekräftas. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen påpekar att detta påstående inte styrktes av någon bevisning. Kommissionen har kontrollerat antalet unionstillverkare som angavs i klagomålet när talerätten kontrollerades och även under undersökningen. Kommissionen kontaktade alla 27 kända unionstillverkare för detta ändamål. Undersökningen bekräftade att 27 unionstillverkare tillverkade den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden. Påståendet avvisas därför och skäl 63 i förordningen om preliminär tull bekräftas.

2.   Unionstillverkning och stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (66) | Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 64–67 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(66)

Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 64–67 i förordningen om preliminär tull.

E.   SKADA

1.   Förbrukningen i unionen

| (67) | Vissa användare hävdade att man vid analyserna av skada borde ha bortsett från uppgifterna för 2009 eftersom den finanskris som inträffade det året fick en särskilt snedvridande effekt på förbrukningen i unionen. Även om 2009 utesluts från analysen kvarstår dock en ökande trend för förbrukningen (+ 5 %), vilket tyder på att marknaden håller på att förbättras. Vidare beaktas finanskrisens negativa konsekvenser i skäl 68 i förordningen om preliminär tull. Eftersom inga andra synpunkter inkommit, bekräftas skäl 68 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(67)

Vissa användare hävdade att man vid analyserna av skada borde ha bortsett från uppgifterna för 2009 eftersom den finanskris som inträffade det året fick en särskilt snedvridande effekt på förbrukningen i unionen. Även om 2009 utesluts från analysen kvarstår dock en ökande trend för förbrukningen (+ 5 %), vilket tyder på att marknaden håller på att förbättras. Vidare beaktas finanskrisens negativa konsekvenser i skäl 68 i förordningen om preliminär tull. Eftersom inga andra synpunkter inkommit, bekräftas skäl 68 i förordningen om preliminär tull.

2.   Import till unionen från det berörda landet

| (68) | Den dumpningsmarginal som fastställts för Macro Bars and Wires är lägre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen. Därför anses denna exporterande tillverkare inte ha dumpat i den mening som avses i artikel 1.2 i grundförordningen under undersökningsperioden. Därför uteslöts företagets importvolymer från volymen preliminärt fastställd dumpad import från det berörda landet. En exporterande tillverkare, Venus Group, framförde att vissa transaktioner av misstag hade räknats dubbelt. Kommissionen höll med den exporterande tillverkaren och justerade den totala volymen av den dumpade importen genom att utesluta dessa transaktioner. |
| --- | --- |

(68)

Den dumpningsmarginal som fastställts för Macro Bars and Wires är lägre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen. Därför anses denna exporterande tillverkare inte ha dumpat i den mening som avses i artikel 1.2 i grundförordningen under undersökningsperioden. Därför uteslöts företagets importvolymer från volymen preliminärt fastställd dumpad import från det berörda landet. En exporterande tillverkare, Venus Group, framförde att vissa transaktioner av misstag hade räknats dubbelt. Kommissionen höll med den exporterande tillverkaren och justerade den totala volymen av den dumpade importen genom att utesluta dessa transaktioner.

| (69) | Följaktligen reviderades den dumpade importens volym, marknadsandel och genomsnittliga pris. |
| --- | --- |

(69)

Följaktligen reviderades den dumpade importens volym, marknadsandel och genomsnittliga pris.

| (70) | Volym och marknadsandel för dumpad import | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym | 15 826 | 27 291 | 34 494 | 33 252 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Marknadsandel | 12,0 % | 14,6 % | 17,6 % | 16,9 % |
| Index (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret. |

(70)

Volym och marknadsandel för dumpad import

2009

2010

2011

UP

Volym

15 826

27 291

34 494

33 252

Index (2009 = 100)

100

172

218

210

Marknadsandel

12,0 %

14,6 %

17,6 %

16,9 %

Index (2009 = 100)

100

121

146

140

Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (71) | Macro Bars and Wires exporterade begränsade mängder av den berörda produkten under undersökningsperioden, och även de av Venus Groups transaktioner som nämns ovan utgör begränsade mängder, varför dessa importvolymer dragits av från den totala volymen dumpad import från det berörda landet utan att väsentligen förändra de tendenser som beskrivs i skälen 69 och 71 i förordningen om preliminär tull. Följaktligen bekräftas dessa skäl i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(71)

Macro Bars and Wires exporterade begränsade mängder av den berörda produkten under undersökningsperioden, och även de av Venus Groups transaktioner som nämns ovan utgör begränsade mängder, varför dessa importvolymer dragits av från den totala volymen dumpad import från det berörda landet utan att väsentligen förändra de tendenser som beskrivs i skälen 69 och 71 i förordningen om preliminär tull. Följaktligen bekräftas dessa skäl i förordningen om preliminär tull.

| (72) | Genomsnittspris på den dumpade importen | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittspris | 2 380 | 2 811 | 3 259 | 3 207 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret. |

(72)

Genomsnittspris på den dumpade importen

2009

2010

2011

UP

Genomsnittspris

2 380

2 811

3 259

3 207

Index (2009 = 100)

100

118

137

135

Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (73) | Justeringen av den dumpade importens volym förändrar varken den indiska dumpade importens genomsnittspriser eller beräkningen av prisunderskridandemarginalen väsentligt. Den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen är 15 %, vilket bekräftar slutsatserna i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(73)

Justeringen av den dumpade importens volym förändrar varken den indiska dumpade importens genomsnittspriser eller beräkningen av prisunderskridandemarginalen väsentligt. Den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen är 15 %, vilket bekräftar slutsatserna i förordningen om preliminär tull.

| (74) | En indisk exporterande tillverkare hävdade att unionens försäljningspriser verkade högst orimliga och antagligen snedvridna. Det bör dock påpekas att de priser som används vid beräkningen av prisunderskridandet byggde på uppgifter som inhämtats och kontrollerats vid kontrollbesök på plats hos de utvalda unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(74)

En indisk exporterande tillverkare hävdade att unionens försäljningspriser verkade högst orimliga och antagligen snedvridna. Det bör dock påpekas att de priser som används vid beräkningen av prisunderskridandet byggde på uppgifter som inhämtats och kontrollerats vid kontrollbesök på plats hos de utvalda unionstillverkarna.

| (75) | Slutsatserna utifrån de undersökningsresultat som beskrivs i skälen 75–77 i förordningen om preliminär tull bekräftas. |
| --- | --- |

(75)

Slutsatserna utifrån de undersökningsresultat som beskrivs i skälen 75–77 i förordningen om preliminär tull bekräftas.

3.   Unionsindustrins ekonomiska situation

| (76) | Vissa parter hävdade att de resultat som uppnåtts av unionsindustrin borde anses rimligt positiva i ljuset av den globala ekonomiska krisen och eftersom ingen annan skadeindikator än marknadsandelen pekade på att någon skada förelåg. |
| --- | --- |

(76)

Vissa parter hävdade att de resultat som uppnåtts av unionsindustrin borde anses rimligt positiva i ljuset av den globala ekonomiska krisen och eftersom ingen annan skadeindikator än marknadsandelen pekade på att någon skada förelåg.

| (77) | En part hävdade att unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris ökade med ca 34 %, dvs. mycket mer än dess tillverkningskostnad som ökade med 13 % under samma period. I detta avseende bör det noteras att unionsindustrin i början av skadeundersökningsperioden, dvs. 2009, sålde till priser under tillverkningskostnaden och inte klarade att sälja till priser över tillverkningskostnaden förrän från och med 2011 och framåt. |
| --- | --- |

(77)

En part hävdade att unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris ökade med ca 34 %, dvs. mycket mer än dess tillverkningskostnad som ökade med 13 % under samma period. I detta avseende bör det noteras att unionsindustrin i början av skadeundersökningsperioden, dvs. 2009, sålde till priser under tillverkningskostnaden och inte klarade att sälja till priser över tillverkningskostnaden förrän från och med 2011 och framåt.

| (78) | Undersökningen visade att även om vissa skadeindikatorer, t.ex. tillverkningsvolym och kapacitetsutnyttjande, följde en positiv trend eller höll sig stabila, t.ex. sysselsättning, var det ett antal mått på unionsindustrins ekonomiska situation som inte följde en tillfredsställande trend under skadeundersökningsperioden, nämligen lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet. Indikatorn för investeringar förbättrades visserligen 2010, men sjönk 2011 och under undersökningsperioden till en lägre nivå än 2009. Räntabiliteten förbättrades från 2009 till 2011 och nådde 6,7 %, men sjönk igen till 0,8 % under undersökningsperioden. På samma sätt förbättrades indikatorerna för lönsamhet och kassaflöde fram till 2011, då de började försämras igen under undersökningsperioden. Därför kan slutsatsen dras att det började gå bättre för unionsindustrin efter 2009, men att dess återhämtning därefter gick långsammare på grund av den dumpade importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(78)

Undersökningen visade att även om vissa skadeindikatorer, t.ex. tillverkningsvolym och kapacitetsutnyttjande, följde en positiv trend eller höll sig stabila, t.ex. sysselsättning, var det ett antal mått på unionsindustrins ekonomiska situation som inte följde en tillfredsställande trend under skadeundersökningsperioden, nämligen lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet. Indikatorn för investeringar förbättrades visserligen 2010, men sjönk 2011 och under undersökningsperioden till en lägre nivå än 2009. Räntabiliteten förbättrades från 2009 till 2011 och nådde 6,7 %, men sjönk igen till 0,8 % under undersökningsperioden. På samma sätt förbättrades indikatorerna för lönsamhet och kassaflöde fram till 2011, då de började försämras igen under undersökningsperioden. Därför kan slutsatsen dras att det började gå bättre för unionsindustrin efter 2009, men att dess återhämtning därefter gick långsammare på grund av den dumpade importen från det berörda landet.

| (79) | På begäran av en berörd part bekräftas det att de lagernivåer som fastställs i skäl 100 i förordningen om preliminär tull gällde verksamheten vid unionsföretagen i stickprovet. |
| --- | --- |

(79)

På begäran av en berörd part bekräftas det att de lagernivåer som fastställs i skäl 100 i förordningen om preliminär tull gällde verksamheten vid unionsföretagen i stickprovet.

| (80) | Unionsindustrin hävdade att den målvinstmarginal på 5 % som sattes i det preliminära skedet var för låg. Parten styrkte inte sitt påstående tillräckligt. I skäl 95 i förordningen om preliminär tull förklaras skälen till att denna vinstmarginal valdes, och undersökningen har inte påvisat några skäl till att ändra den. Därför bibehålls målvinstmarginalen på 5 % för det slutgiltiga avgörandet. |
| --- | --- |

(80)

Unionsindustrin hävdade att den målvinstmarginal på 5 % som sattes i det preliminära skedet var för låg. Parten styrkte inte sitt påstående tillräckligt. I skäl 95 i förordningen om preliminär tull förklaras skälen till att denna vinstmarginal valdes, och undersökningen har inte påvisat några skäl till att ändra den. Därför bibehålls målvinstmarginalen på 5 % för det slutgiltiga avgörandet.

| (81) | En exporterande tillverkare hävdade att unionsindustrins svårigheter till stor del beror på strukturella problem och att vinstmarginalen på 5 % därför inte var realistisk. |
| --- | --- |

(81)

En exporterande tillverkare hävdade att unionsindustrins svårigheter till stor del beror på strukturella problem och att vinstmarginalen på 5 % därför inte var realistisk.

| (82) | Det erinras om att institutionerna enligt rättspraxis (8) måste fastställa vilken vinstmarginal unionsindustrin rimligen kan räkna med under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Vinstmarginalen uppgick 2007 till 3,7 %, men från och med 2008 blev den negativ på grund av finanskrisen. Klaganden hävdade och undersökningen visade att dumpad import började komma in på unionsmarknaden 2007, när importvolymen ökade från 17 727 ton under 2006 till 24 811 ton. Det var därför inte möjligt att fastställa målvinstmarginalen på grundval av den vinst som rimligen kunde förväntas av unionstillverkare av den likadana produkten. Följaktligen, och såsom förklaras i skäl 95 i förordningen om preliminär tull, ansåg kommissionen det lämpligt att använda en vinstmarginal på 5 % på grundval av de faktiska vinsterna som iakttogs i andra delar av stålindustrin som inte har lidit av dumpad och subventionerad import, i likhet med vad som gjorts i andra nyligen utförda undersökningar av liknande produkter i samma bransch (9). Det bör dessutom påpekas att den vinstmarginal på 3,7 % som konstaterades 2007 i vart fall är att anse som för låg, eftersom dumpad import förekom och ökade. Därför bibehålls målvinstmarginalen på 5 % för de slutgiltiga avgörandena. |
| --- | --- |

(82)

Det erinras om att institutionerna enligt rättspraxis (8) måste fastställa vilken vinstmarginal unionsindustrin rimligen kan räkna med under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Vinstmarginalen uppgick 2007 till 3,7 %, men från och med 2008 blev den negativ på grund av finanskrisen. Klaganden hävdade och undersökningen visade att dumpad import började komma in på unionsmarknaden 2007, när importvolymen ökade från 17 727 ton under 2006 till 24 811 ton. Det var därför inte möjligt att fastställa målvinstmarginalen på grundval av den vinst som rimligen kunde förväntas av unionstillverkare av den likadana produkten. Följaktligen, och såsom förklaras i skäl 95 i förordningen om preliminär tull, ansåg kommissionen det lämpligt att använda en vinstmarginal på 5 % på grundval av de faktiska vinsterna som iakttogs i andra delar av stålindustrin som inte har lidit av dumpad och subventionerad import, i likhet med vad som gjorts i andra nyligen utförda undersökningar av liknande produkter i samma bransch (9). Det bör dessutom påpekas att den vinstmarginal på 3,7 % som konstaterades 2007 i vart fall är att anse som för låg, eftersom dumpad import förekom och ökade. Därför bibehålls målvinstmarginalen på 5 % för de slutgiltiga avgörandena.

4.   Slutsats om skada

| (83) | På grundval av detta finner kommissionen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 78–105 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(83)

På grundval av detta finner kommissionen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 78–105 i förordningen om preliminär tull.

F.   ORSAKSSAMBAND

1.   Verkningar av den dumpade importen

| (84) | En exporterande tillverkare hävdade att förordningen om preliminär tull inte tar hänsyn till att unionsindustrin kunnat dra nytta av den ökade förbrukningen sedan 2009 och att kommissionen inte kan utgå från att unionsindustrin kommer att kunna behålla sin marknadsandel under obegränsad tid. |
| --- | --- |

(84)

En exporterande tillverkare hävdade att förordningen om preliminär tull inte tar hänsyn till att unionsindustrin kunnat dra nytta av den ökade förbrukningen sedan 2009 och att kommissionen inte kan utgå från att unionsindustrin kommer att kunna behålla sin marknadsandel under obegränsad tid.

| (85) | Som svar på dessa argument bör det noteras att undersökningen visade att den dumpade indiska importens marknadsandel ökade snabbare än förbrukningen på unionsmarknaden. Den indiska dumpade importens volym ökade med 110 % medan förbrukningen samtidigt ökade med 50 %. Undersökningen visade också att det indiska genomsnittspriset konstant låg under unionsindustrins genomsnittspris under samma period och underskred unionsindustrins genomsnittspris med 15 % under undersökningsperioden. Som en följd av detta hade unionsindustrin visserligen en viss fördel av den ökade förbrukningen och kunde också öka sin försäljningsvolym med 40 %, men kunde inte behålla sin marknadsandel som man kunde ha förväntat sig under de förbättrade marknadsförhållandena och med tanke på unionsindustrins lediga tillverkningskapacitet. |
| --- | --- |

(85)

Som svar på dessa argument bör det noteras att undersökningen visade att den dumpade indiska importens marknadsandel ökade snabbare än förbrukningen på unionsmarknaden. Den indiska dumpade importens volym ökade med 110 % medan förbrukningen samtidigt ökade med 50 %. Undersökningen visade också att det indiska genomsnittspriset konstant låg under unionsindustrins genomsnittspris under samma period och underskred unionsindustrins genomsnittspris med 15 % under undersökningsperioden. Som en följd av detta hade unionsindustrin visserligen en viss fördel av den ökade förbrukningen och kunde också öka sin försäljningsvolym med 40 %, men kunde inte behålla sin marknadsandel som man kunde ha förväntat sig under de förbättrade marknadsförhållandena och med tanke på unionsindustrins lediga tillverkningskapacitet.

2.   Verkningar av andra faktorer

2.1   Icke-dumpad import

| (86) | Under skadeundersökningsperioden har den icke-dumpade importen och dess priser utvecklats på ett sätt som är jämförbart med hur den dumpade importen och dess priser utvecklats. Priserna på den dumpade importen var dessutom i princip på samma nivå som den icke-dumpade importens priser, då den genomsnittliga icke-dumpade importen hade 0,4 % lägre priser. Volymen icke-dumpad import motsvarar dessutom mindre än 6 % av den totala importen från det berörda landet och har en marknadsandel på något mer än 1 %. Den skada som den icke-dumpade importen från det berörda landet vållat bryter därför inte orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Under skadeundersökningsperioden har den icke-dumpade importen och dess priser utvecklats på ett sätt som är jämförbart med hur den dumpade importen och dess priser utvecklats. Priserna på den dumpade importen var dessutom i princip på samma nivå som den icke-dumpade importens priser, då den genomsnittliga icke-dumpade importen hade 0,4 % lägre priser. Volymen icke-dumpad import motsvarar dessutom mindre än 6 % av den totala importen från det berörda landet och har en marknadsandel på något mer än 1 %. Den skada som den icke-dumpade importen från det berörda landet vållat bryter därför inte orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

2.2   Import från tredjeländer

| (87) | Två indiska exporterande tillverkare och den indiska regeringen upprepade påståendet att import av tråd av rostfritt stål från Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) borde ha tagits med i undersökningen och att den kinesiska importens inverkan på unionsmarknaden och unionsindustrin hade underskattats. |
| --- | --- |

(87)

Två indiska exporterande tillverkare och den indiska regeringen upprepade påståendet att import av tråd av rostfritt stål från Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) borde ha tagits med i undersökningen och att den kinesiska importens inverkan på unionsmarknaden och unionsindustrin hade underskattats.

| (88) | Som nämns i skäl 115 i förordningen om preliminär tull har det från inledningsskedet och tills nu inte lagts fram några bevis på dumpning som skadat unionsindustrin och som därför kan motivera inledandet av en antidumpningsundersökning avseende import med ursprung i Kina. Påståendet att Kina borde ha ingått i undersökningen avvisas därför som ogrundat. |
| --- | --- |

(88)

Som nämns i skäl 115 i förordningen om preliminär tull har det från inledningsskedet och tills nu inte lagts fram några bevis på dumpning som skadat unionsindustrin och som därför kan motivera inledandet av en antidumpningsundersökning avseende import med ursprung i Kina. Påståendet att Kina borde ha ingått i undersökningen avvisas därför som ogrundat.

| (89) | Importen från Kina visade dock en ökande trend under skadeundersökningsperioden och nådde en marknadsandel på 8,3 % under undersökningsperioden, vilket nämns i skäl 113 i förordningen om preliminär tull. Dessutom var den kinesiska importen billigare än unionsindustrins produkter och de indiska exporterande tillverkarnas export till unionsmarknaden. Därför undersöktes det vidare huruvida importen från Kina skulle ha kunnat bidra till den skada unionsindustrin lidit och bryta orsakssambandet mellan skadan och den indiska dumpade importen. |
| --- | --- |

(89)

Importen från Kina visade dock en ökande trend under skadeundersökningsperioden och nådde en marknadsandel på 8,3 % under undersökningsperioden, vilket nämns i skäl 113 i förordningen om preliminär tull. Dessutom var den kinesiska importen billigare än unionsindustrins produkter och de indiska exporterande tillverkarnas export till unionsmarknaden. Därför undersöktes det vidare huruvida importen från Kina skulle ha kunnat bidra till den skada unionsindustrin lidit och bryta orsakssambandet mellan skadan och den indiska dumpade importen.

| (90) | Den information som fanns att tillgå i det preliminära skedet tydde på att den kinesiska importen utgjorde en annan produktblandning och att de prisintervall där de kinesiska produkterna förekom inte var detsamma som för de produkter som såldes av unionsindustrin eller ens för de produkter med indiskt ursprung som såldes på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(90)

Den information som fanns att tillgå i det preliminära skedet tydde på att den kinesiska importen utgjorde en annan produktblandning och att de prisintervall där de kinesiska produkterna förekom inte var detsamma som för de produkter som såldes av unionsindustrin eller ens för de produkter med indiskt ursprung som såldes på unionsmarknaden.

| (91) | Efter offentliggörandet av den preliminära åtgärden tog kommissionen emot flera påståenden om att den kinesiska lågprisimporten under undersökningsperioden kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade indiska importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(91)

Efter offentliggörandet av den preliminära åtgärden tog kommissionen emot flera påståenden om att den kinesiska lågprisimporten under undersökningsperioden kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade indiska importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (92) | En analys på grundval av importstatistiken för de två KN-nummer som omfattades av undersökningen visade att 29 % av den kinesiska importen gjordes i marknadens lägre prisskikt (med KN-nummer 7223 00 99). Detta förklarar delvis varför kinesiska priser i genomsnitt är lägre än unionsindustrins och de indiska exporterande tillverkarnas priser. Statistiken för KN-nummer 7223 00 99 visade också att de kinesiska tillverkarnas kunder var koncentrerade till Förenade kungariket, där unionsindustrin i princip inte hade någon tillverkning.









  Genomsnittspris (EUR/ton) | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 |
| 72 230 099 | 765 | 1 458 | 1 472 | 1 320 |
| Källa: Eurostat. |

(92)

En analys på grundval av importstatistiken för de två KN-nummer som omfattades av undersökningen visade att 29 % av den kinesiska importen gjordes i marknadens lägre prisskikt (med KN-nummer 7223 00 99). Detta förklarar delvis varför kinesiska priser i genomsnitt är lägre än unionsindustrins och de indiska exporterande tillverkarnas priser. Statistiken för KN-nummer 7223 00 99 visade också att de kinesiska tillverkarnas kunder var koncentrerade till Förenade kungariket, där unionsindustrin i princip inte hade någon tillverkning.

Genomsnittspris (EUR/ton)

2009

2010

2011

UP

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

72 230 099

765

1 458

1 472

1 320

Källa: Eurostat.

| (93) | När det gäller KN-nummer 7223 00 19 visade de analyser som gjordes utifrån produktkontrollnumren att både unionsindustrin och de indiska tillverkarna främst konkurrerade i högre prisskikt, där priserna kunde vara upp till fyra gånger högre än i de lägre prisskikten inom samma KN-nummer (10). Undersökningen visade också att prisvariationer i allmänhet är förknippade med produkttyp och nickelhalt. |
| --- | --- |

(93)

När det gäller KN-nummer 7223 00 19 visade de analyser som gjordes utifrån produktkontrollnumren att både unionsindustrin och de indiska tillverkarna främst konkurrerade i högre prisskikt, där priserna kunde vara upp till fyra gånger högre än i de lägre prisskikten inom samma KN-nummer (10). Undersökningen visade också att prisvariationer i allmänhet är förknippade med produkttyp och nickelhalt.

| (94) | Beträffande prisnivån på importen från Kina bör det påpekas att det genomsnittliga priset på den kinesiska importen från 2009 till undersökningsperioden låg högre än den dumpade indiska exporten av den berörda produkten, vilket framgår av nedanstående tabell över det genomsnittliga priset på den kinesiska exporten enligt KN-nummer 7223 00 19.










  Genomsnittspris (EUR/ton) | 2009 | 2010 | 2011 | UP | UP + 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 | 3 093 |
| Källa: Eurostat. |

(94)

Beträffande prisnivån på importen från Kina bör det påpekas att det genomsnittliga priset på den kinesiska importen från 2009 till undersökningsperioden låg högre än den dumpade indiska exporten av den berörda produkten, vilket framgår av nedanstående tabell över det genomsnittliga priset på den kinesiska exporten enligt KN-nummer 7223 00 19.

Genomsnittspris (EUR/ton)

2009

2010

2011

UP

UP + 1

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

3 093

Källa: Eurostat.

| (95) | Under undersökningsperioden sjönk det genomsnittliga priset på den kinesiska importen för första gången under de indiska priserna på den dumpade importen. Detta var dock tillfälligt då den kinesiska prisnivån ökade året efter undersökningsperioden och åter låg högre än de indiska priserna. |
| --- | --- |

(95)

Under undersökningsperioden sjönk det genomsnittliga priset på den kinesiska importen för första gången under de indiska priserna på den dumpade importen. Detta var dock tillfälligt då den kinesiska prisnivån ökade året efter undersökningsperioden och åter låg högre än de indiska priserna.

| (96) | Vidare bör det noteras att jämförelsen mellan importvolymen från det berörda landet respektive Kina visade att importen från Kina var mycket lägre än den från Indien under hela skadeundersökningsperioden, särskilt under undersökningsperioden. Importvolymen från Kina var i princip mindre än hälften av den sammanlagda importen från Indien. |
| --- | --- |

(96)

Vidare bör det noteras att jämförelsen mellan importvolymen från det berörda landet respektive Kina visade att importen från Kina var mycket lägre än den från Indien under hela skadeundersökningsperioden, särskilt under undersökningsperioden. Importvolymen från Kina var i princip mindre än hälften av den sammanlagda importen från Indien.

| (97) | Därför kan importen från Kina, även om den kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit, inte ha påverkat unionsindustrins situation i så hög grad att den skulle ha brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den skada unionsindustrin lidit. Därför bekräftas skäl 113 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(97)

Därför kan importen från Kina, även om den kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit, inte ha påverkat unionsindustrins situation i så hög grad att den skulle ha brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den skada unionsindustrin lidit. Därför bekräftas skäl 113 i förordningen om preliminär tull.

2.3   Konkurrens från andra tillverkare i unionen

| (98) | En part hävdade att unionstillverkarnas dåliga ekonomiska resultat kunde ha orsakats av konkurrens från andra unionstillverkare som inte var klagande eller som inte uttryckte sitt stöd för undersökningen när ärendet inleddes. |
| --- | --- |

(98)

En part hävdade att unionstillverkarnas dåliga ekonomiska resultat kunde ha orsakats av konkurrens från andra unionstillverkare som inte var klagande eller som inte uttryckte sitt stöd för undersökningen när ärendet inleddes.

| (99) | Marknadsandelen för de övriga unionstillverkarna utvecklades på följande sätt: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning i unionen för de övriga unionstillverkarna (ton) | 34 926 | 55 740 | 55 124 | 55 124 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 160 | 158 | 158 |
| Marknadsandel för de övriga unionstillverkarna | 26,6 % | 29,8 % | 28,1 % | 27,9 % |
| Källa: Klagomål och ständiga svar. |

(99)

Marknadsandelen för de övriga unionstillverkarna utvecklades på följande sätt:

2009

2010

2011

UP

Försäljning i unionen för de övriga unionstillverkarna (ton)

34 926

55 740

55 124

55 124

Index (2009 = 100)

100

160

158

158

Marknadsandel för de övriga unionstillverkarna

26,6 %

29,8 %

28,1 %

27,9 %

Källa: Klagomål och ständiga svar.

| (100) | De unionstillverkare som inte var klagande och inte särskilt uttryckt sitt stöd för undersökningen stod för 44 % av den sammanlagda unionsförsäljning som redovisas i skäl 86 i förordningen om preliminär tull. Deras försäljningsvolym ökade med 58 % från uppskattningsvis 34 926 ton 2009 till 55 124 ton under skadeundersökningsperioden. Den tillväxten är dock blygsam jämfört med tillväxten för den dumpade importen från det berörda landet under samma period (+ 110 %). Dessutom förblev marknadsandelen relativt stabil för dessa unionstillverkare under skadeundersökningsperioden, och det fanns inget som tydde på att deras priser var lägre än priserna för de unionstillverkare som ingick i stickprovet. Därför dras slutsatsen att deras försäljning på unionsmarknaden inte bidrog till den skada unionsindustrin vållats. |
| --- | --- |

(100)

De unionstillverkare som inte var klagande och inte särskilt uttryckt sitt stöd för undersökningen stod för 44 % av den sammanlagda unionsförsäljning som redovisas i skäl 86 i förordningen om preliminär tull. Deras försäljningsvolym ökade med 58 % från uppskattningsvis 34 926 ton 2009 till 55 124 ton under skadeundersökningsperioden. Den tillväxten är dock blygsam jämfört med tillväxten för den dumpade importen från det berörda landet under samma period (+ 110 %). Dessutom förblev marknadsandelen relativt stabil för dessa unionstillverkare under skadeundersökningsperioden, och det fanns inget som tydde på att deras priser var lägre än priserna för de unionstillverkare som ingick i stickprovet. Därför dras slutsatsen att deras försäljning på unionsmarknaden inte bidrog till den skada unionsindustrin vållats.

3.   Slutsats om orsakssambandet

| (101) | Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 121–124 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(101)

Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 121–124 i förordningen om preliminär tull.

G.   UNIONENS INTRESSE

1.   Allmänna överväganden

| (102) | Eftersom inga synpunkter inkommit, bekräftas skäl 125 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(102)

Eftersom inga synpunkter inkommit, bekräftas skäl 125 i förordningen om preliminär tull.

2.   Unionsindustrins intresse

| (103) | Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 126–133 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(103)

Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 126–133 i förordningen om preliminär tull.

3.   Icke-närstående importörers intresse

| (104) | Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 142–144 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(104)

Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 142–144 i förordningen om preliminär tull.

4.   Användarnas intresse

| (105) | Sedan de preliminära åtgärderna införts kontaktade sju användare och en intresseorganisation för användare kommissionen och visade intresse för att samarbeta i undersökningen. På begäran skickades frågeformulär till dem i april 2013. Det var dock endast två användare som lämnade in fullständiga svar på frågeformulären. Sammantaget stod de samarbetsvilliga användarna för 12 % av den sammanlagda importen från det berörda landet under undersökningsperioden och 2,5 % av den totala unionskonsumtionen, och de hade 32 anställda som sysslade med tillverkning av färdiga produkter med den berörda produkten som insatsvara. En ny bedömning gjordes av åtgärdernas ekonomiska inverkan på användarna på grundval av de nya uppgifterna från svaren på frågeformuläret, och två användare besöktes för kontroll av den information som lämnats. |
| --- | --- |

(105)

Sedan de preliminära åtgärderna införts kontaktade sju användare och en intresseorganisation för användare kommissionen och visade intresse för att samarbeta i undersökningen. På begäran skickades frågeformulär till dem i april 2013. Det var dock endast två användare som lämnade in fullständiga svar på frågeformulären. Sammantaget stod de samarbetsvilliga användarna för 12 % av den sammanlagda importen från det berörda landet under undersökningsperioden och 2,5 % av den totala unionskonsumtionen, och de hade 32 anställda som sysslade med tillverkning av färdiga produkter med den berörda produkten som insatsvara. En ny bedömning gjordes av åtgärdernas ekonomiska inverkan på användarna på grundval av de nya uppgifterna från svaren på frågeformuläret, och två användare besöktes för kontroll av den information som lämnats.

| (106) | Användarna hävdade att den vinstnivå på 9 % som anges i skäl 136 i förordningen om preliminär tull var för hög och inte representativ för användarnas bransch. Efter att de ytterligare svaren på frågeformulären tagits emot räknades den genomsnittliga lönsamheten om för alla samarbetsvilliga användare och fastställdes till 2 % av omsättningen. |
| --- | --- |

(106)

Användarna hävdade att den vinstnivå på 9 % som anges i skäl 136 i förordningen om preliminär tull var för hög och inte representativ för användarnas bransch. Efter att de ytterligare svaren på frågeformulären tagits emot räknades den genomsnittliga lönsamheten om för alla samarbetsvilliga användare och fastställdes till 2 % av omsättningen.

| (107) | Det konstaterades också att för de samarbetsvilliga användarna utgjorde inköp från det berörda landet i genomsnitt 44 % av de sammanlagda inköpen av den berörda produkten, och att det berörda landet var den enda leveranskällan för två samarbetsvilliga användare. Under undersökningsperioden utgjorde omsättningen av den produkt som innehöll den berörda produkten i genomsnitt 14 % av de samarbetsvilliga användarnas sammanlagda omsättning. |
| --- | --- |

(107)

Det konstaterades också att för de samarbetsvilliga användarna utgjorde inköp från det berörda landet i genomsnitt 44 % av de sammanlagda inköpen av den berörda produkten, och att det berörda landet var den enda leveranskällan för två samarbetsvilliga användare. Under undersökningsperioden utgjorde omsättningen av den produkt som innehöll den berörda produkten i genomsnitt 14 % av de samarbetsvilliga användarnas sammanlagda omsättning.

| (108) | Om man utgår från värsta tänkbara fall för unionsmarknaden, dvs. att ingen potentiell prishöjning kan överföras på distributionskedjan och att användarna skulle fortsätta köpa från det berörda landet i de tidigare volymerna, skulle tullens inverkan på användarnas lönsamhet för de verksamheter där den berörda produkten används utgöra en minskning så att verksamheten går med förlust, dvs. att lönsamheten blir negativ på – 0,6 %. |
| --- | --- |

(108)

Om man utgår från värsta tänkbara fall för unionsmarknaden, dvs. att ingen potentiell prishöjning kan överföras på distributionskedjan och att användarna skulle fortsätta köpa från det berörda landet i de tidigare volymerna, skulle tullens inverkan på användarnas lönsamhet för de verksamheter där den berörda produkten används utgöra en minskning så att verksamheten går med förlust, dvs. att lönsamheten blir negativ på – 0,6 %.

| (109) | Kommissionen medger att inverkan på kort och medellång sikt kommer att vara större på individuell nivå för de användare som har Indien som källa för hela sin import. Dessa är dock relativt få till antalet (två av de samarbetsvilliga användarna). Förutsatt att deras indiska tillverkare samarbetar har de dessutom möjlighet att begära återbetalning av tullar i enlighet med artikel 11 i grundförordningen, om alla villkor för en sådan återbetalning är uppfyllda. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen medger att inverkan på kort och medellång sikt kommer att vara större på individuell nivå för de användare som har Indien som källa för hela sin import. Dessa är dock relativt få till antalet (två av de samarbetsvilliga användarna). Förutsatt att deras indiska tillverkare samarbetar har de dessutom möjlighet att begära återbetalning av tullar i enlighet med artikel 11 i grundförordningen, om alla villkor för en sådan återbetalning är uppfyllda.

| (110) | Vissa användare upprepade oron för att åtgärderna skulle drabba vissa typer av tråd som inte tillverkas i Europa, nämligen typer som ingår i den så kallade serie 200, som tas upp i skäl 139 i förordningen om preliminär tull. Enligt användarna är det den begränsade efterfrågan och den specifika tillverkningsprocessen som gör att det inte finns någon tillverkning i unionen. |
| --- | --- |

(110)

Vissa användare upprepade oron för att åtgärderna skulle drabba vissa typer av tråd som inte tillverkas i Europa, nämligen typer som ingår i den så kallade serie 200, som tas upp i skäl 139 i förordningen om preliminär tull. Enligt användarna är det den begränsade efterfrågan och den specifika tillverkningsprocessen som gör att det inte finns någon tillverkning i unionen.

| (111) | Undersökningen visade dock att denna typ av tråd av rostfritt stål tillverkas av unionsindustrin och att den har en begränsad andel av unionsmarknaden. För användarna finns det dessutom alternativa leveranskällor i länder som inte är föremål för antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder. Vidare kan andra typer av tråd av rostfritt stål användas för samma ändamål. Därför kan införandet av åtgärderna inte ha någon betydande inverkan på unionsmarknaden och på dessa användare. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(111)

Undersökningen visade dock att denna typ av tråd av rostfritt stål tillverkas av unionsindustrin och att den har en begränsad andel av unionsmarknaden. För användarna finns det dessutom alternativa leveranskällor i länder som inte är föremål för antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder. Vidare kan andra typer av tråd av rostfritt stål användas för samma ändamål. Därför kan införandet av åtgärderna inte ha någon betydande inverkan på unionsmarknaden och på dessa användare. Detta påstående avvisas därför.

| (112) | Vissa användare tog upp unionstillverkarnas längre leveranstid för den likadana produkten jämfört med leveranstiden för den berörda produkten från Indien. Möjligheten för handlare att lagra produkter och ha dem snabbt tillgängliga undergräver dock inte de faktiska bevisen för den dumpade importens negativa inverkan. Argumentet måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(112)

Vissa användare tog upp unionstillverkarnas längre leveranstid för den likadana produkten jämfört med leveranstiden för den berörda produkten från Indien. Möjligheten för handlare att lagra produkter och ha dem snabbt tillgängliga undergräver dock inte de faktiska bevisen för den dumpade importens negativa inverkan. Argumentet måste därför avvisas.

| (113) | Med hänsyn till det ovanstående anses det att unionsmarknaden på det hela taget kommer att ha fördel av att åtgärderna mot import från det berörda landet införs, även om de troligen påverkar vissa användare mer negativt än andra. Främst anses det att ett återupprättande av rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden skulle tillåta unionsindustrin att anpassa sina priser till produktionskostnaderna, upprätthålla tillverkning och sysselsättning, återfå den förlorade marknadsandelen och dra nytta av ökade stordriftsfördelar. Detta borde göra det möjligt för industrin att uppnå rimliga vinstmarginaler som kommer att göra det möjligt för den att fungera effektivt på medellång och lång sikt. Samtidigt kommer industrin att kunna förbättra sin allmänna ekonomiska situation. Dessutom visade undersökningen att åtgärderna generellt får begränsad inverkan på användarna och på icke-närstående importörer. Därför dras slutsatsen att den sammantagna nyttan av åtgärderna förefaller uppväga inverkan på användarna av den berörda produkten på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(113)

Med hänsyn till det ovanstående anses det att unionsmarknaden på det hela taget kommer att ha fördel av att åtgärderna mot import från det berörda landet införs, även om de troligen påverkar vissa användare mer negativt än andra. Främst anses det att ett återupprättande av rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden skulle tillåta unionsindustrin att anpassa sina priser till produktionskostnaderna, upprätthålla tillverkning och sysselsättning, återfå den förlorade marknadsandelen och dra nytta av ökade stordriftsfördelar. Detta borde göra det möjligt för industrin att uppnå rimliga vinstmarginaler som kommer att göra det möjligt för den att fungera effektivt på medellång och lång sikt. Samtidigt kommer industrin att kunna förbättra sin allmänna ekonomiska situation. Dessutom visade undersökningen att åtgärderna generellt får begränsad inverkan på användarna och på icke-närstående importörer. Därför dras slutsatsen att den sammantagna nyttan av åtgärderna förefaller uppväga inverkan på användarna av den berörda produkten på unionsmarknaden.

5.   Slutsatser om unionens intresse

| (114) | Mot bakgrund av ovanstående bekräftas bedömningarna i skälen 145 och 146 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(114)

Mot bakgrund av ovanstående bekräftas bedömningarna i skälen 145 och 146 i förordningen om preliminär tull.

H.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (115) | För en exporterande tillverkare justerades beräkningen av undanröjande av skada nedåt, eftersom företaget anfört att fel hade gjorts på grund av förväxling av växelkurser för vissa transaktioner och inkludering av koncerninterna transaktioner i beräkningen. Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 148–151 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(115)

För en exporterande tillverkare justerades beräkningen av undanröjande av skada nedåt, eftersom företaget anfört att fel hade gjorts på grund av förväxling av växelkurser för vissa transaktioner och inkludering av koncerninterna transaktioner i beräkningen. Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 148–151 i förordningen om preliminär tull.

| (116) | Samma exporterande tillverkare anförde att den indiska exporten till unionen sker till grossister, medan unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden går till slutanvändare, och att kommissionen därför inte jämför i rätt handelsled. Undersökningen visade dock att de indiska exporterande tillverkarna säljer till båda kundkategorierna och att de konkurrerar med unionstillverkarna om samma kategorier av kunder. |
| --- | --- |

(116)

Samma exporterande tillverkare anförde att den indiska exporten till unionen sker till grossister, medan unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden går till slutanvändare, och att kommissionen därför inte jämför i rätt handelsled. Undersökningen visade dock att de indiska exporterande tillverkarna säljer till båda kundkategorierna och att de konkurrerar med unionstillverkarna om samma kategorier av kunder.

2.   Slutsats om nivån för undanröjande av skada

| (117) | Ingen individuell skademarginal beräknades för Macro Bars and Wires eftersom företagets slutgiltiga antidumpningsmarginal låg på miniminivån, såsom anges i skäl 51. |
| --- | --- |

(117)

Ingen individuell skademarginal beräknades för Macro Bars and Wires eftersom företagets slutgiltiga antidumpningsmarginal låg på miniminivån, såsom anges i skäl 51.

| (118) | Den metod som tillämpades i förordningen om preliminär tull bekräftas härmed. |
| --- | --- |

(118)

Den metod som tillämpades i förordningen om preliminär tull bekräftas härmed.

3.   Slutgiltiga åtgärder

| (119) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållat, med beaktande av den subventionsmarginal som fastställts i kommissionens förordning (EU) nr 419/2013. |
| --- | --- |

(119)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållat, med beaktande av den subventionsmarginal som fastställts i kommissionens förordning (EU) nr 419/2013.

| (120) | Därför fastställs antidumpningstullsatserna genom att skademarginalerna jämförs med dumpningsmarginalerna, samtidigt som hänsyn tas till subventionsmarginalerna genom att de helt dras av från den relevanta dumpningsmarginalen. De slutgiltiga antidumpningstullsatserna är därför följande:









  Företag | Dumpningsmarginal | Utjämningstull | Skademarginal | Slutgiltig antidumpnings-tullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % | 3,4 % | 22,6 % | 8,4 % |
| KEI Industries | 7,0 % | 0,0 % | 41,9 % | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % | 3,4 % | 30,3 % | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % | 3,4 % | 23,8 % | 0,7 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % | 3,7 % | 17,2 % | 12,5 % |
| Venus group | 11,6 % | 3,0 % | 23,4 % | 8,6 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | 6,8 % | 0,0 % | 32,1 % | 6,8 % |
| Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet | 8,4 % | 3,4 % | 23,7 % | 5,0 % |
| Alla övriga företag | 16,2 % | 3,7 % | 41,9 % | 12,5 % |

(120)

Därför fastställs antidumpningstullsatserna genom att skademarginalerna jämförs med dumpningsmarginalerna, samtidigt som hänsyn tas till subventionsmarginalerna genom att de helt dras av från den relevanta dumpningsmarginalen. De slutgiltiga antidumpningstullsatserna är därför följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Utjämningstull

Skademarginal

Slutgiltig antidumpnings-tullsats

GARG Inox

11,8 %

3,4 %

22,6 %

8,4 %

KEI Industries

7,0 %

0,0 %

41,9 %

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

3,4 %

30,3 %

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

3,4 %

23,8 %

0,7 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

3,7 %

17,2 %

12,5 %

Venus group

11,6 %

3,0 %

23,4 %

8,6 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd

6,8 %

0,0 %

32,1 %

6,8 %

Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

8,4 %

3,4 %

23,7 %

5,0 %

Alla övriga företag

16,2 %

3,7 %

41,9 %

12,5 %

| (121) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. De avspeglar därför företagens situation såsom den konstaterats inom ramen för undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för alla övriga företag) gäller enbart för import av produkter med ursprung i Indien som tillverkats av de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av andra företag som inte uttryckligen nämns i den normativa delen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som uttryckligen nämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller för alla övriga företag. |
| --- | --- |

(121)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. De avspeglar därför företagens situation såsom den konstaterats inom ramen för undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för alla övriga företag) gäller enbart för import av produkter med ursprung i Indien som tillverkats av de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av andra företag som inte uttryckligen nämns i den normativa delen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som uttryckligen nämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller för alla övriga företag.

| (122) | En exporterande tillverkare i det berörda landet erbjöd ett prisåtagande i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(122)

En exporterande tillverkare i det berörda landet erbjöd ett prisåtagande i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen.

| (123) | På senare år har den berörda produkten uppvisat en betydande prisvolatilitet och är alltså inte lämplig för ett åtagande om fast pris. För att lösa detta problem erbjöd den indiska exporterande tillverkaren en indexklausul med utgångspunkt i råvarukostnaderna. Det bör i detta avseende påpekas att det inte gick att fastställa någon direkt, exakt koppling mellan prisfluktuationerna och indexet, och därför ansågs indexering inte lämpligt. Dessutom visade undersökningen att det finns olika typer av den berörda produkten som inte är lätt särskiljbara och som uppvisar betydande prisskillnader. |
| --- | --- |

(123)

På senare år har den berörda produkten uppvisat en betydande prisvolatilitet och är alltså inte lämplig för ett åtagande om fast pris. För att lösa detta problem erbjöd den indiska exporterande tillverkaren en indexklausul med utgångspunkt i råvarukostnaderna. Det bör i detta avseende påpekas att det inte gick att fastställa någon direkt, exakt koppling mellan prisfluktuationerna och indexet, och därför ansågs indexering inte lämpligt. Dessutom visade undersökningen att det finns olika typer av den berörda produkten som inte är lätt särskiljbara och som uppvisar betydande prisskillnader.

| (124) | Vidare tillverkar den exporterande tillverkaren en rad produkter av rostfritt stål och kan sälja dessa produkter till samma kunder i unionen via närstående handelsföretag. Detta skulle medföra en allvarlig risk för korskompensering och göra det mycket svårt att verkningsfullt övervaka prisåtagandet. |
| --- | --- |

(124)

Vidare tillverkar den exporterande tillverkaren en rad produkter av rostfritt stål och kan sälja dessa produkter till samma kunder i unionen via närstående handelsföretag. Detta skulle medföra en allvarlig risk för korskompensering och göra det mycket svårt att verkningsfullt övervaka prisåtagandet.

| (125) | Av dessa anledningar fann kommissionen att erbjudandet om åtagande inte kunde godtas. |
| --- | --- |

(125)

Av dessa anledningar fann kommissionen att erbjudandet om åtagande inte kunde godtas.

| (126) | Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av att en enhets namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (11) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller den tillverkning och den försäljning på den inhemska marknaden eller på export som hänger samman med en sådan namnändring, en sådan ändring av produktions- eller försäljningsenheterna osv. Förordningen genom vilken slutgiltiga antidumpningstullar införs kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(126)

Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av att en enhets namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (11) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller den tillverkning och den försäljning på den inhemska marknaden eller på export som hänger samman med en sådan namnändring, en sådan ändring av produktions- eller försäljningsenheterna osv. Förordningen genom vilken slutgiltiga antidumpningstullar införs kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

4.   Slutgiltigt uttag av de preliminära antidumpningstullarna

| (127) | Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som fastställts och omfattningen av den skada som EU-industrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullar som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt, upp till en nivå som motsvarar beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullar som införs. |
| --- | --- |

(127)

Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som fastställts och omfattningen av den skada som EU-industrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullar som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt, upp till en nivå som motsvarar beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullar som införs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed införs en slutgiltig antidumpningstull på import av tråd av rostfritt stål som innehåller

| — | minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom, |
| --- | --- |

—

minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom,

| — | mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium, |
| --- | --- |

—

mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium,

som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7223 00 19 och 7223 00 99 och med ursprung i Indien.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Puna, Maharashtra | 8,4 | B931 |
| KEI Industries Ltd, New Delhi | 7,7 | B925 |
| Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra | 0,0 | B932 |
| Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra | 0,7 | B933 |
| Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 12,5 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B779 |
| Viraj Profiles Ltd, Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra | 6,8 | B780 |
| Företag som förtecknas i bilagan | 5,0 | B781 |
| Alla övriga företag | 12,5 | B999 |

Företag

Tull (%)

Taric-tilläggsnummer

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Puna, Maharashtra

8,4

B931

KEI Industries Ltd, New Delhi

7,7

B925

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

0,0

B932

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra

0,7

B933

Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

12,5

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

8,6

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

8,6

B777

Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra

8,6

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

8,6

B779

Viraj Profiles Ltd, Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra

6,8

B780

Företag som förtecknas i bilagan

5,0

B781

Alla övriga företag

12,5

B999

3.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Om en exporterande tillverkare från det berörda landet lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen på att

| a) | tillverkaren inte exporterade de varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i det berörda landet under undersökningsperioden (1 april 2011–31 mars 2012), |
| --- | --- |

a)

tillverkaren inte exporterade de varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i det berörda landet under undersökningsperioden (1 april 2011–31 mars 2012),

| b) | tillverkaren inte är närstående en exportör eller tillverkare som är föremål för de åtgärder som införs genom den här förordningen, och att |
| --- | --- |

b)

tillverkaren inte är närstående en exportör eller tillverkare som är föremål för de åtgärder som införs genom den här förordningen, och att

| c) | tillverkaren antingen faktiskt exporterat de aktuella varorna eller åtagit sig en oåterkallelig avtalsenlig förpliktelse om att exportera en betydande mängd till unionen efter undersökningsperiodens utgång, |
| --- | --- |

c)

tillverkaren antingen faktiskt exporterat de aktuella varorna eller åtagit sig en oåterkallelig avtalsenlig förpliktelse om att exportera en betydande mängd till unionen efter undersökningsperiodens utgång,

kan artikel 1.2 ändras genom att den nya exporterande tillverkaren läggs till i förteckningen i bilagan.

Artikel 3

Belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 418/2013 på import av tråd av rostfritt stål som innehåller

| — | minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom, |
| --- | --- |

—

minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom,

| — | mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium, |
| --- | --- |

—

mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium,

som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7223 00 19 och 7223 00 99, och med ursprung i Indien, ska slutgiltigt tas ut. De belopp för vilka säkerhet ställts och som överskrider de slutgiltiga antidumpningstullsatserna ska frisläppas.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2013.

På rådets vägnar

L. LINKEVIČIUS

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 126, 8.5.2013, s. 1.

2

(3)  EUT L 126, 8.5.2013, s. 19.

3

(4)  EUT L 240, 7.9.2013, s. 1.

4

(5)  EUT C 240, 10.8.2012, s. 6.

5

(6)  Se mål C-595/11, Steinel Vertrieb GmbH mot Hauptzollamt Bielefeld, Domstolens (andra avdelningen) dom av den 18 april 2013. Ännu inte publicerat.

6

(7)  Se mål T-170/94, REG 1997, s. II-1383, punkt 64.

7

(8)  Mål T-210/95, REG 1999, s. II-3291, punkt 60.

8

(9)  Rådets förordning (EG) nr 383/2009 av den 5 maj 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 118, 13.5.2009, s. 1), kommissionens förordning (EU) nr 1071/2012 av den 14 november 2012 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand (EUT L 318, 15.11.2012, s. 10), kommissionens förordning (EU) nr 845/2012 av den 18 september 2012 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 252, 19.9.2012, s. 33).

9

(10)  Det noteras dock att både unionsindustrin och de indiska exporterande tillverkarna finns närvarande i marknadens lägre prisskikt, om än i mindre omfattning.

10

(11)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bryssel, BELGIEN.

11

---

BILAGA

SAMARBETSVILLIGA EXPORTERANDE TILLVERKARE I INDIEN SOM INTE INGICK I STICKPROVET

Taric-tilläggsnummer B781

| Företagets namn | Ort |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd | Mumbai, Maharashtra |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan |
| Jyoti Steel Industries Ltd | Mumbai, Maharashtra |
| Mukand Ltd | Thane |
| Panchmahal Steel Ltd | Dist. Panchmahals, Gujarat |

Företagets namn

Ort

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

Mumbai, Maharashtra

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

Jyoti Steel Industries Ltd

Mumbai, Maharashtra

Mukand Ltd

Thane

Panchmahal Steel Ltd

Dist. Panchmahals, Gujarat

---

| 8.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1107/2013

av den 5 november 2013

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Carne de Bravo do Ribatejo (SUB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 trädde i kraft den 3 januari 2013. Den upphäver och ersätter rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (2). |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 trädde i kraft den 3 januari 2013. Den upphäver och ersätter rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (2).

| (2) | I enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 510/2006 har Portugals ansökan om registrering av beteckningen ”Carne de Bravo do Ribatejo” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 510/2006 har Portugals ansökan om registrering av beteckningen ”Carne de Bravo do Ribatejo” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3).

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

2

(3)  EUT C 353, 17.11.2012, s. 18.

3

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.1   Färskt kött (och slaktbiprodukter)

PORTUGAL

Carne de Bravo do Ribatejo (SUB)

---

| 8.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/19

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1108/2013

av den 5 november 2013

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Stromberger Pflaume (SUB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 trädde i kraft den 3 januari 2013. Den upphäver och ersätter rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (2). |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 trädde i kraft den 3 januari 2013. Den upphäver och ersätter rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (2).

| (2) | I enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 510/2006 har Tysklands ansökan om registrering av beteckningen ”Stromberger Pflaume” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 510/2006 har Tysklands ansökan om registrering av beteckningen ”Stromberger Pflaume” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3).

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Stromberger Pflaume” registreras. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Stromberger Pflaume” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

2

(3)  EUT C 367, 27.11.2012, s. 8.

3

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.6.   Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

TYSKLAND

Stromberger Pflaume (SUB)

---

| 8.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1109/2013

av den 5 november 2013

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Melone Mantovano (SGB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av beteckningen ”Melone Mantovano” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av beteckningen ”Melone Mantovano” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 132, 9.5.2013, s. 17.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.6.   Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

ITALIEN

Melone Mantovano (SGB)

---

| 8.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1110/2013

av den 5 november 2013

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Queso Los Beyos (SGB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Queso Los Beyos” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Queso Los Beyos” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Queso Los Beyos” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Queso Los Beyos” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 60, 1.3.2013, s. 11.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.3.   Ost

SPANIEN

Queso Los Beyos (SGB)

---

| 8.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/25

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1111/2013

av den 5 november 2013

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Lietuviškas varškės sūris (SGB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Litauens ansökan om registrering av beteckningen ”Lietuviškas varškės sūris” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Litauens ansökan om registrering av beteckningen ”Lietuviškas varškės sūris” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Lietuviškas varškės sūris” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Lietuviškas varškės sūris” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 57, 27.2.2013, s. 24.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.3.   Ost

LITAUEN

Lietuviškas varškės sūris (SGB)

---

| 8.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/27

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1112/2013

av den 5 november 2013

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Pan de Alfacar (SGB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Pan de Alfacar” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Pan de Alfacar” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Pan de Alfacar” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Pan de Alfacar” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 70, 9.3.2013, s. 31.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter och livsmedel som anges i punkt I i bilaga I till förordning (EU) nr 1151/2012:

Klass 2.4.   Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

SPANIEN

Pan de Alfacar (SGB)

---

| 8.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/29

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1113/2013

av den 7 november 2013

om godkännande av preparat av Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 och Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 som fodertillsatser för alla djurarter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Artikel 10.7 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 10.1–10.4 i samma förordning innehåller särskilda bestämmelser för bedömning av produkter som vid den tidpunkt då förordningen började tillämpas användes som ensileringstillsatser inom unionen. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Artikel 10.7 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 10.1–10.4 i samma förordning innehåller särskilda bestämmelser för bedömning av produkter som vid den tidpunkt då förordningen började tillämpas användes som ensileringstillsatser inom unionen.

| (2) | I enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 1831/2003 infördes preparaten av Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 och Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 i registret över fodertillsatser som befintliga produkter som hör till den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” för alla djurarter. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 1831/2003 infördes preparaten av Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 och Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 i registret över fodertillsatser som befintliga produkter som hör till den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” för alla djurarter.

| (3) | I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning lämnades ansökningar in om godkännande av dessa preparat som fodertillsatser för alla djurarter, med begäran om att dessa tillsatser klassificeras i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser”. Till ansökningarna bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning lämnades ansökningar in om godkännande av dessa preparat som fodertillsatser för alla djurarter, med begäran om att dessa tillsatser klassificeras i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser”. Till ansökningarna bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 12 mars 2013 (2) och den 16 april 2013 (3) att de berörda preparaten under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterade också att preparatet Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 kan förbättra produktionen av ensilage genom att öka mjölksyrehalten och bevara mer torrsubstans, eftersom det minskar pH-värdet och proteinnedbrytningen i lättensilerat och relativt svårensilerat foder vid halten 1 × 108 CFU/kg färskt material och i svårensilerat foder vid halten 1 × 109 CFU/kg färskt material för alla djurarter. Vidare konstaterade myndigheten dels att preparatet av Lactobacillus buchneri DSM 22501 kan förbättra produktionen av ensilage från lättensilerat, relativt svårensilerat och svårensilerat foder genom att minska pH-värdet och halten kväve som ammoniak samt genom att bevara mer torrsubstans, dels att preparatet av Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 kan förbättra den aerobiska stabiliteten hos lättensilerat, relativt svårensilerat och svårensilerat foder. Slutligen konstaterade myndigheten att preparaten av Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 och av Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 kan förbättra den aerobiska stabiliteten hos lättensilerat foder för alla djurarter. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoderna för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 12 mars 2013 (2) och den 16 april 2013 (3) att de berörda preparaten under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterade också att preparatet Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 kan förbättra produktionen av ensilage genom att öka mjölksyrehalten och bevara mer torrsubstans, eftersom det minskar pH-värdet och proteinnedbrytningen i lättensilerat och relativt svårensilerat foder vid halten 1 × 108 CFU/kg färskt material och i svårensilerat foder vid halten 1 × 109 CFU/kg färskt material för alla djurarter. Vidare konstaterade myndigheten dels att preparatet av Lactobacillus buchneri DSM 22501 kan förbättra produktionen av ensilage från lättensilerat, relativt svårensilerat och svårensilerat foder genom att minska pH-värdet och halten kväve som ammoniak samt genom att bevara mer torrsubstans, dels att preparatet av Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 kan förbättra den aerobiska stabiliteten hos lättensilerat, relativt svårensilerat och svårensilerat foder. Slutligen konstaterade myndigheten att preparaten av Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 och av Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 kan förbättra den aerobiska stabiliteten hos lättensilerat foder för alla djurarter. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoderna för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av de berörda preparaten visar att de uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparaten bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av de berörda preparaten visar att de uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparaten bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver att ändringarna av villkoren för godkännandet tillämpas omedelbart, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver att ändringarna av villkoren för godkännandet tillämpas omedelbart, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande

De preparat i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” som anges i bilagan godkänns som fodertillsatser enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Övergångsåtgärder

Både de preparat som anges i bilagan och foder innehållande dessa preparat som har tillverkats och märkts före den 28 maj 2014 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 28 november 2013 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 november 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  The EFSA Journal 2013; vol. 11(2013):4, artikelnr 3168.

2

The EFSA Journal 2013

(3)  The EFSA Journal 2013; vol. 11(2013):5, artikelnr 3205.

3

The EFSA Journal 2013

---

BILAGA

| Tillsatsens identifikationsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg färskt material |
| Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsats |
| 1k20743 | — | Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 | | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 som innehåller minst 1 × 1011 CFU/g tillsats. |

Tillsatsens identifikationsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg färskt material

Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsats

1k20743

—

Lactobacillus plantarum NCIMB 40027

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 som innehåller minst 1 × 1011 CFU/g tillsats.

| | Beskrivning av den aktiva substansen

  Livsdugliga celler av Lactobacillus plantarum NCIMB 40027. |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga celler av Lactobacillus plantarum NCIMB 40027.

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787).
  Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE). |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787).

Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE).

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor.

| 2. | Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser:






  — | 1 × 108 CFU/kg färskt material i lättensilerat material och relativt svårensilerat material (2). |
| --- | --- | --- |

2.

Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser:

—

1 × 108 CFU/kg färskt material i lättensilerat material och relativt svårensilerat material (2).

| — | 1 × 109 CFU/kg färskt material i svårensilerat material (3). |
| --- | --- |

—

1 × 109 CFU/kg färskt material i svårensilerat material (3).

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

28 november 2023

1k20738

Lactobacillus buchneri DSM 22501

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus buchneri DSM 22501 som innehåller minst 5 × 1010 CFU/g tillsats. |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus buchneri DSM 22501 som innehåller minst 5 × 1010 CFU/g tillsats.

| | Beskrivning av den aktiva substansen

  Livsdugliga celler av Lactobacillus buchneri DSM 22501. |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga celler av Lactobacillus buchneri DSM 22501.

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787).
  Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE). |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787).

Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE).

Alla djurarter

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Lägsta halt av tillsatsen när den inte används som ensileringstillsats i kombination med andra mikroorganismer: 1 × 108 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Lägsta halt av tillsatsen när den inte används som ensileringstillsats i kombination med andra mikroorganismer: 1 × 108 CFU/kg färskt material.

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

1k20739

—

Lactobacillus buchneri

NCIMB 40788/ CNCM I-4323

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 som innehåller minst 3 × 109 CFU/g tillsats. |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 som innehåller minst 3 × 109 CFU/g tillsats.

| | Beskrivning av den aktiva substansen

  Livsdugliga celler av Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323. |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga celler av Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323.

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787).
  Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE). |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787).

Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE).

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material.

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

28 november 2023

1k20740

—

Lactobacillus buchneri

LN 40177/ATCC PTA-6138

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats. |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats.

| | Beskrivning av den aktiva substansen

  Livsdugliga celler av Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138. |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga celler av Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138.

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787).
  Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE). |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787).

Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE).

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material.

| 3. | Tillsatsen ska användas i lättensilerat material (4). |
| --- | --- |

3.

Tillsatsen ska användas i lättensilerat material (4).

| 4. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

4.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

28 november 2023

1k20741

—

Lactobacillus buchneri

LN 4637/ATCC PTA-2494

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats. |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats.

| | Beskrivning av den aktiva substansen

  Livsdugliga celler av Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494. |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga celler av Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494.

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787).
  Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE). |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787).

Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE).

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material.

| 3. | Tillsatsen ska användas i lättensilerat material (4). |
| --- | --- |

3.

Tillsatsen ska användas i lättensilerat material (4).

| 4. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

4.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

28 november 2023

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  Foder som är lättensilerat har mer än 3 % lösliga kolhydrater i färskt material. Foder som är relativt svårensilerat har 1,5–3,0 % lösliga kolhydrater i färskt material. Förordning (EG) nr 429/2008 (EUT L 133, 22.5.2008, s. 1).

(3)  Foder som är svårensilerat har mindre än 1,5 % lösliga kolhydrater i färskt material. Förordning (EG) nr 429/2008 (EUT L 133, 22.5.2008, s. 1).

(4)  Foder som är lättensilerat har mer än 3 % lösliga kolhydrater i färskt material. Förordning (EG) nr 429/2008 (EUT L 133, 22.5.2008, s. 1).

---

| 8.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/34

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1114/2013

av den 7 november 2013

om ändring av förordning (EG) nr 1857/2006 vad gäller dess tillämpningsperiod

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd (1),

efter att ha offentliggjort ett utkast till denna förordning (2),

efter att ha hört rådgivande kommittén för statligt stöd, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 (3) upphör att gälla den 31 december 2013. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 (3) upphör att gälla den 31 december 2013.

| (2) | I sitt meddelande av den 8 maj 2012 om modernisering av det statliga stödet i EU (4) inledde kommissionen en omfattande översyn av reglerna om statligt stöd. Inom ramen för denna översyn har förordning (EG) nr 994/98 redan ändrats genom rådets förordning (EU) nr 733/2013 (5). Ett antal andra rättsliga instrument som är relevanta för bedömningen av statligt stöd inom jordbrukssektorn håller fortfarande på att ses över, särskilt de framtida bestämmelserna om landsbygdsutveckling, de nya riktlinjerna för statligt stöd till jordbruket och den nya allmänna gruppundantagsförordningen, som ersätter kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (6). Det kommer inte att vara möjligt att slutföra anpassningen av dessa instrument innan förordning (EG) nr 1857/2006 upphör att gälla, eller så kommer de inte att vara fullt tillämpliga den 1 januari 2014. För att alla statliga stödinstrument ska tillämpas konsekvent bör därför tillämpningsperioden för förordning (EG) nr 1857/2006 förlängas till och med den 30 juni 2014. |
| --- | --- |

(2)

I sitt meddelande av den 8 maj 2012 om modernisering av det statliga stödet i EU (4) inledde kommissionen en omfattande översyn av reglerna om statligt stöd. Inom ramen för denna översyn har förordning (EG) nr 994/98 redan ändrats genom rådets förordning (EU) nr 733/2013 (5). Ett antal andra rättsliga instrument som är relevanta för bedömningen av statligt stöd inom jordbrukssektorn håller fortfarande på att ses över, särskilt de framtida bestämmelserna om landsbygdsutveckling, de nya riktlinjerna för statligt stöd till jordbruket och den nya allmänna gruppundantagsförordningen, som ersätter kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (6). Det kommer inte att vara möjligt att slutföra anpassningen av dessa instrument innan förordning (EG) nr 1857/2006 upphör att gälla, eller så kommer de inte att vara fullt tillämpliga den 1 januari 2014. För att alla statliga stödinstrument ska tillämpas konsekvent bör därför tillämpningsperioden för förordning (EG) nr 1857/2006 förlängas till och med den 30 juni 2014.

| (3) | Förordning (EG) nr 1857/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1857/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Det är viktigt att säkra kontinuiteten i genomförandet av politiken för landsbygdsutveckling och en smidig övergång från en programperiod till nästa. Det är oundvikligt att det blir en överlappningsperiod av tillämpningen av programmen för landsbygdsutveckling och de motsvarande rättsliga bestämmelserna under programperioden 2007–2013 och av den därefter följande programperioden. Medlemsstaterna får, på vissa villkor, fortsätta att göra åtaganden enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (7) efter programperioden 2007–2013 till och med den 31 december 2015. För att skapa rättslig säkerhet är det därför lämpligt att klargöra att i de fall där förordning (EG) nr 1857/2006 hänvisar till kriterierna i förordning (EG) nr 1698/2005 bör dessa kriterier fortsätta att tillämpas vid bedömningar av statligt stöd enligt förordning (EG) nr 1857/2006 under dess förlängda tillämpningsperiod, även efter ikraftträdandet av en ny förordning som ersätter förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

(4)

Det är viktigt att säkra kontinuiteten i genomförandet av politiken för landsbygdsutveckling och en smidig övergång från en programperiod till nästa. Det är oundvikligt att det blir en överlappningsperiod av tillämpningen av programmen för landsbygdsutveckling och de motsvarande rättsliga bestämmelserna under programperioden 2007–2013 och av den därefter följande programperioden. Medlemsstaterna får, på vissa villkor, fortsätta att göra åtaganden enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (7) efter programperioden 2007–2013 till och med den 31 december 2015. För att skapa rättslig säkerhet är det därför lämpligt att klargöra att i de fall där förordning (EG) nr 1857/2006 hänvisar till kriterierna i förordning (EG) nr 1698/2005 bör dessa kriterier fortsätta att tillämpas vid bedömningar av statligt stöd enligt förordning (EG) nr 1857/2006 under dess förlängda tillämpningsperiod, även efter ikraftträdandet av en ny förordning som ersätter förordning (EG) nr 1698/2005.

| (5) | Mot bakgrund av den förlängda tillämpningsperioden för förordning (EG) nr 1857/2006 är det möjligt att vissa medlemsstater vill fortsätta att tillämpa åtgärder för vilka en sammanfattning har lämnats in i enlighet med artikel 20 i den förordningen. För att minska den administrativa bördan bör det föreskrivas att sammanfattningar avseende en förlängning av sådana åtgärder ska anses ha lämnats in till kommissionen, under förutsättning att åtgärderna inte har ändrats på något väsentligt sätt. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av den förlängda tillämpningsperioden för förordning (EG) nr 1857/2006 är det möjligt att vissa medlemsstater vill fortsätta att tillämpa åtgärder för vilka en sammanfattning har lämnats in i enlighet med artikel 20 i den förordningen. För att minska den administrativa bördan bör det föreskrivas att sammanfattningar avseende en förlängning av sådana åtgärder ska anses ha lämnats in till kommissionen, under förutsättning att åtgärderna inte har ändrats på något väsentligt sätt.

| (6) | För att möjliggöra en förlängning av tillämpningsperioden för förordning (EG) nr 1857/2006 före dess sista giltighetsdag bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(6)

För att möjliggöra en förlängning av tillämpningsperioden för förordning (EG) nr 1857/2006 före dess sista giltighetsdag bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 23.1 i förordning (EG) nr 1857/2006 ska andra stycket ersättas med följande:

”Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2007 till och med den 30 juni 2014.”

Artikel 2

Om en medlemsstat till följd av ändringen av förordning (EG) nr 1857/2006 vill fortsätta att tillämpa åtgärder för vilka en sammanfattning har lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 20 i den förordningen, ska sammanfattningen beträffande förlängningen av dessa åtgärder anses ha lämnats in till kommissionen, under förutsättning att åtgärderna inte har ändrats på något väsentligt sätt.

Artikel 3

I de fall där förordning (EG) nr 1857/2006 hänvisar till kriterierna i förordning (EG) nr 1698/2005 ska dessa kriterier fortsätta att tillämpas vid bedömningar av statligt stöd enligt förordning (EG) nr 1857/2006 under dess förlängda tillämpningsperiod, även efter ikraftträdandet av en ny förordning som ersätter förordning (EG) nr 1698/2005.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 november 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 142, 14.5.1998, s. 1.

1

(2)  EUT C 227, 6.8.2013, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3).

3

(4)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Modernisering av det statliga stödet i EU, 8.5.2012, COM(2012) 209 final.

4

(5)  Rådets förordning (EU) nr 733/2013 av den 22 juli 2013 om ändring av förordning (EG) nr 994/98 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd (EUT L 204, 31.7.2013, s. 11).

5

(6)  Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (EUT L 214, 9.8.2008, s. 3).

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).

7

---

| 8.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/36

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1115/2013

av den 7 november 2013

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 november 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 42,5 |
| MK | 39,0 |
| ZZ | 40,5 |
| 0707 00 05 | AL | 57,9 |
| EG | 177,3 |
| MK | 61,5 |
| TR | 131,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 93 10 | AL | 48,7 |
| MA | 85,3 |
| TR | 155,0 |
| ZZ | 96,3 |
| 0805 20 10 | AU | 136,9 |
| MA | 75,8 |
| ZA | 148,9 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PE | 125,0 |
| SZ | 56,1 |
| TR | 72,2 |
| UY | 92,8 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 50 10 | TR | 77,6 |
| ZA | 54,2 |
| ZZ | 65,9 |
| 0806 10 10 | BR | 245,4 |
| PE | 271,8 |
| TR | 165,7 |
| US | 362,2 |
| ZZ | 261,3 |
| 0808 10 80 | BA | 64,2 |
| CL | 210,3 |
| NZ | 143,5 |
| US | 135,0 |
| ZA | 152,2 |
| ZZ | 141,0 |
| 0808 30 90 | CN | 65,8 |
| TR | 114,2 |
| ZZ | 90,0 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

40,0

MA

42,5

MK

39,0

ZZ

40,5

0707 00 05

AL

57,9

EG

177,3

MK

61,5

TR

131,5

ZZ

107,1

0709 93 10

AL

48,7

MA

85,3

TR

155,0

ZZ

96,3

0805 20 10

AU

136,9

MA

75,8

ZA

148,9

ZZ

120,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PE

125,0

SZ

56,1

TR

72,2

UY

92,8

ZA

131,6

ZZ

95,5

0805 50 10

TR

77,6

ZA

54,2

ZZ

65,9

0806 10 10

BR

245,4

PE

271,8

TR

165,7

US

362,2

ZZ

261,3

0808 10 80

BA

64,2

CL

210,3

NZ

143,5

US

135,0

ZA

152,2

ZZ

141,0

0808 30 90

CN

65,8

TR

114,2

ZZ

90,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 8.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/38

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 7 november 2013

om inrättande av Europeiska infrastrukturen för avancerad överbryggande forskning inom medicin i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eatris-Eric)

(2013/640/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 723/2009 av den 25 juni 2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) (1), särskilt artikel 6.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Republiken Estland, Republiken Italien, Konungariket Nederländerna och Republiken Finland har begärt att kommissionen inrättar Europeiska infrastrukturen för avancerad överbryggande forskning inom medicin i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eatris-Eric). Konungariket Spanien och Republiken Frankrike kommer inledningsvis att delta i Eatris-Eric som observatörer. |
| --- | --- |

(1)

Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Republiken Estland, Republiken Italien, Konungariket Nederländerna och Republiken Finland har begärt att kommissionen inrättar Europeiska infrastrukturen för avancerad överbryggande forskning inom medicin i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eatris-Eric). Konungariket Spanien och Republiken Frankrike kommer inledningsvis att delta i Eatris-Eric som observatörer.

| (2) | Konungariket Nederländerna har valts ut av Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien och Republiken Finland som värdmedlemsstat för Eatris-Eric. |
| --- | --- |

(2)

Konungariket Nederländerna har valts ut av Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien och Republiken Finland som värdmedlemsstat för Eatris-Eric.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 723/2009. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 723/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed inrättas Europeiska infrastrukturen för avancerad överbryggande forskning inom medicin i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (nedan kallad Eatris-Eric).

2.   Stadgan för Eatris-Eric anges i bilagan. Stadgan ska hållas uppdaterad och vara offentligt tillgänglig på webbplatsen för Eatris-Eric och på platsen för dess stadgeenliga säte.

3.   De viktigaste bestämmelserna i stadgan för Eatris-Eric, för vilka ändringar måste godkännas av kommissionen i enlighet med artikel 11.1 i förordning (EG) nr 723/2009, anges i artiklarna 1, 2, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 28 och 29.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 7 november 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 206, 8.8.2009, s. 1.

1

---

BILAGA

STADGA FÖR EATRIS-ERIC

MEDLEMMARNA,

som erkänner den viktiga roll som fullgörs av de nationella centrumen och deras kapacitet på området överbryggande forskning, inom ramen för Eatris-Eric-infrastrukturen,

som har målet att förbättra den överbryggande biomedicinska forskningen genom att utveckla en europeisk infrastruktur för avancerad överbryggande forskning bestående av viktiga prekliniska och kliniska anläggningar och den överbryggande sakkunskap som krävs för att främja utvecklingen av nya preventiva, diagnostiska och terapeutiska strategier för biomedicinsk forskning och utveckling i syfte att ge människor bättre hälso- och sjukvård,

som har målet att tillhandahålla en europeisk infrastruktur för avancerad överbryggande forskning i syfte att uppnå en betydande inverkan på hälso- och sjukvården och ge ett viktigt bidrag till utvecklingen av verktyg och teknik för överbryggande forskning,

som erkänner och bygger vidare på projektet för den förberedande fasen av Eatris, vilket finansierats av Europeiska kommissionen, liksom de resultat som uppnåtts under övergångsfasen av Eatris,

som utifrån resultaten av övergångsfasen av Eatris har beslutat att uppmana Europeiska kommissionen att inrätta Europeiska infrastrukturen för avancerad överbryggande forskning inom medicin i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eatris-Eric),

HAR ENATS OM FÖLJANDE BESTÄMMELSER.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Namn, säte och arbetsspråk

1.   Det ska finnas en distribuerad europeisk forskningsinfrastruktur med namnet ”Europeiska infrastrukturen för avancerad överbryggande forskning inom medicin” (nedan kallad Eatris).

2.   Europeiska infrastrukturen för avancerad överbryggande forskning inom medicin i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur ska ha namnet Eatris-Eric.

3.   Eatris-Eric ska ha sitt stadgeenliga säte i Amsterdam i Nederländerna.

4.   Arbetsspråket för Eatris-Eric ska vara engelska.

Artikel 2

Uppgifter och verksamhet

1.   Eatris-Eric ska främja överbryggande medicinsk forskning.

2.   Eatris-Eric ska ha till uppgift att organisera och underlätta den styrning och samordning som krävs för att inrätta och driva forskningsinfrastrukturen Eatris.

3.   Forskningsinfrastrukturen Eatris ska sammanlänka ledande europeiska forskningsinstitut som avsätter en del av sin forsknings- och utvecklingskapacitet till Eatris-Eric genom att dela innehåll, verktyg och kunskap inom överbryggande medicinsk forskning, i synnerhet på följande områden:

| a) | Biologiska läkemedel och avancerade terapier såsom gen- och cellterapi och regenerativ medicin. |
| --- | --- |

a)

Biologiska läkemedel och avancerade terapier såsom gen- och cellterapi och regenerativ medicin.

| b) | Biomarkörer. |
| --- | --- |

b)

Biomarkörer.

| c) | Små molekyler. |
| --- | --- |

c)

Små molekyler.

| d) | Molekylär avbildning och spårämnen. |
| --- | --- |

d)

Molekylär avbildning och spårämnen.

| e) | Vacciner. |
| --- | --- |

e)

Vacciner.

KAPITEL II

MEDLEMMAR

Artikel 3

Medlemskap och representation

1.   Eatris-Eric ska ha minst tre medlemsstater som medlemmar, och bara stater och mellanstatliga organisationer kan bli medlemmar och ha rösträtt.

2.   Varje medlem ska utse en eller två företrädare i styrelsen. Två företrädare ska tillsammans ha en röst.

3.   Medlemmarna och deras företrädare förtecknas i tillägg 1. De stater som lämnade in begäran om inrättande av Eatris-Eric till Europeiska kommissionen kallas nedan grundande medlemmar.

Artikel 4

Antagande av nya medlemmar

1.   Den som vill ansöka om medlemskap ska göra detta skriftligen till styrelsens ordförande, och då ange sina finansiella och andra bidrag till Eatris-Erics uppgifter och verksamhet, och samtidigt redogöra för hur de egna skyldigheterna kommer att fullgöras.

2.   Nya medlemmar ska godkännas av styrelsen.

Artikel 5

Medlems utträde och avslutande av medlemskap

1.   En medlem får inte utträda inom fem år från inrättandet av Eatris-Eric, såvida inte medlemskapet har ingåtts för en angiven kortare period.

2.   En medlem får utträda efter fem år från inrättandet av Eatris-Eric, såvida en ansökan om detta lämnas in tolv månader i förväg. Ett utträde får verkan först i slutet av ett budgetår och efter det att den utträdande medlemmen har fullgjort sina åtaganden.

3.   Genom undantag från punkt 1 får en medlem utträda under de fem första åren, om styrelsen beslutar att höja de tröskelvärden för det årliga finansiella bidraget som anges i punkterna e och f i tillägg 2. En medlem som vill utträda ska begära detta inom sex månader efter antagandet av förslaget om att höja det årliga finansiella bidraget. Ett utträde får verkan i slutet av budgetåret förutsatt att den utträdande medlemmen har fullgjort sina åtaganden.

4.   Styrelsen har rätt att avsluta ett medlemskap i följande fall:

| a) | Medlemmen har gjort sig skyldig till en allvarlig försummelse av en eller flera av sina skyldigheter enligt denna stadga. |
| --- | --- |

a)

Medlemmen har gjort sig skyldig till en allvarlig försummelse av en eller flera av sina skyldigheter enligt denna stadga.

| b) | Medlemmen har underlåtit att korrigera denna försummelse inom sex månader efter anmälan om försummelsen. |
| --- | --- |

b)

Medlemmen har underlåtit att korrigera denna försummelse inom sex månader efter anmälan om försummelsen.

Innan ett beslut om avslutande av medlemskapet kan fattas ska styrelsen ge medlemmen tillfälle att lämna synpunkter på det föreslagna beslutet.

5.   Medlemmar som utträder eller vars medlemskap avslutas ska varken ha rätt till återbetalning av eller ersättning för lämnade bidrag eller kunna göra några anspråk på tillgångarna i Eatris-Eric.

Artikel 6

Medlemmars rättigheter och skyldigheter

1.   Medlemmarna ska ha följande rättigheter:

| a) | Rätten att närvara och rösta på styrelsens sammanträden. |
| --- | --- |

a)

Rätten att närvara och rösta på styrelsens sammanträden.

| b) | Rätten att delta i utarbetandet av strategier, riktlinjer och beslutsförfaranden som gäller Eatris-Eric. |
| --- | --- |

b)

Rätten att delta i utarbetandet av strategier, riktlinjer och beslutsförfaranden som gäller Eatris-Eric.

| c) | Rätten för de egna forskarna att delta i Eatris-Eric-evenemang. |
| --- | --- |

c)

Rätten för de egna forskarna att delta i Eatris-Eric-evenemang.

| d) | Rätten för de egna forskarna att ha tillgång till och få stöd från Eatris-Eric. |
| --- | --- |

d)

Rätten för de egna forskarna att ha tillgång till och få stöd från Eatris-Eric.

2.   Varje medlem ska

| a) | betala ett årligt finansiellt bidrag som fastställs av styrelsen, |
| --- | --- |

a)

betala ett årligt finansiellt bidrag som fastställs av styrelsen,

| b) | ge sina företrädare full befogenhet att rösta med en röst i alla frågor som behandlas vid styrelsens sammanträden, |
| --- | --- |

b)

ge sina företrädare full befogenhet att rösta med en röst i alla frågor som behandlas vid styrelsens sammanträden,

| c) | skapa ett nationellt centrum eller infrastrukturkonsortium för att uppfylla de skyldigheter som följer av denna stadga, |
| --- | --- |

c)

skapa ett nationellt centrum eller infrastrukturkonsortium för att uppfylla de skyldigheter som följer av denna stadga,

| d) | utse en nationell direktör som företrädare i organet med nationella direktörer, |
| --- | --- |

d)

utse en nationell direktör som företrädare i organet med nationella direktörer,

| e) | tillhandahålla den tekniska infrastruktur som krävs för tillträde, |
| --- | --- |

e)

tillhandahålla den tekniska infrastruktur som krävs för tillträde,

| f) | främja användningen av Eatris-Eric-tjänster bland forskarna i det egna landet, och samla in feedback och önskemål från användarna, |
| --- | --- |

f)

främja användningen av Eatris-Eric-tjänster bland forskarna i det egna landet, och samla in feedback och önskemål från användarna,

| g) | ge stöd till centrum i det egna landet som vill ansluta sig till den nationella infrastrukturen i en medlemsstat som deltar i Eatris-Eric-infrastrukturen. |
| --- | --- |

g)

ge stöd till centrum i det egna landet som vill ansluta sig till den nationella infrastrukturen i en medlemsstat som deltar i Eatris-Eric-infrastrukturen.

3.   Bidrag utöver det årliga finansiella bidraget kan erläggas av medlemmar enskilt eller tillsammans med andra medlemmar, observatörer eller tredje parter. Sådana bidrag, som kan vara i kontant form eller in natura, måste godkännas av styrelsen.

4.   Eatris-Eric ska ingå avtal med de nationella centrumen för att fastställa de villkor enligt vilka de nationella centrumen kan ansluta sig till Eatris Eric-infrastrukturen och åta sig de uppgifter och den verksamhet som anges i artikel 2. Den nationella direktören ska sträva efter att samordna kontakterna mellan de egna nationella centrumen och Eatris-Eric.

KAPITEL III

OBSERVATÖRER

Artikel 7

Observatörsstatus

1.   Stater och mellanstatliga organisationer som är beredda att bidra till Eatris-Eric men som ännu inte kan ansluta sig som medlemmar, kan ansöka om observatörsstatus.

2.   Observatörsstatus kan beviljas för en period på högst tre år, såvida inte styrelsen godkänner en annan period.

3.   Ansökningar om observatörsstatus ska göras skriftligen till styrelsens ordförande och ska ange hur sökanden tänker bidra till Eatris-Erics uppgifter och verksamhet.

4.   Observatörer ska godkännas av styrelsen.

Artikel 8

Observatörs utträde och avslutande av observatörsstatus

1.   Observatörer får utträda i slutet av ett budgetår, om de har lämnat in en ansökan om detta sex månader i förväg.

2.   För att en observatörs utträde ska få verkan måste finansiella och andra skyldigheter ha fullgjorts.

3.   Styrelsen har rätt att avsluta en observatörsstatus i följande fall:

| a) | Observatören har gjort sig skyldig till en allvarlig försummelse av en eller flera av sina skyldigheter enligt denna stadga. |
| --- | --- |

a)

Observatören har gjort sig skyldig till en allvarlig försummelse av en eller flera av sina skyldigheter enligt denna stadga.

| b) | Observatören har underlåtit att korrigera denna försummelse inom sex månader efter anmälan om försummelsen. |
| --- | --- |

b)

Observatören har underlåtit att korrigera denna försummelse inom sex månader efter anmälan om försummelsen.

Innan ett beslut om avslutande av observatörsstatus kan fattas ska styrelsen ge observatören tillfälle att lämna synpunkter på det föreslagna beslutet.

4.   Observatörer som utträder eller vars observatörsstatus avslutas ska varken ha rätt till återbetalning av eller ersättning för lämnade bidrag eller kunna göra några anspråk på tillgångarna i Eatris-Eric.

Artikel 9

Observatörers rättigheter och skyldigheter

1.   Observatörer ska ha följande rättigheter:

| a) | Rätten att närvara på styrelsens sammanträden utan rösträtt. |
| --- | --- |

a)

Rätten att närvara på styrelsens sammanträden utan rösträtt.

| b) | Rätten för de egna forskarna att delta i Eatris-Eric-evenemang. |
| --- | --- |

b)

Rätten för de egna forskarna att delta i Eatris-Eric-evenemang.

| c) | Rätten för de egna forskarna att ha tillgång till Eatris-Eric-infrastrukturen och få stöd från Eatris-Eric. |
| --- | --- |

c)

Rätten för de egna forskarna att ha tillgång till Eatris-Eric-infrastrukturen och få stöd från Eatris-Eric.

2.   Varje observatör ska

| a) | utse en eller två företrädare i styrelsen, |
| --- | --- |

a)

utse en eller två företrädare i styrelsen,

| b) | betala ett årligt finansiellt bidrag som fastställs av styrelsen, |
| --- | --- |

b)

betala ett årligt finansiellt bidrag som fastställs av styrelsen,

| c) | ange sitt bidrag till Eatris-Erics uppgifter och verksamhet i enlighet med artikel 2. |
| --- | --- |

c)

ange sitt bidrag till Eatris-Erics uppgifter och verksamhet i enlighet med artikel 2.

3.   Bidrag utöver det årliga finansiella bidraget till Eatris-Eric kan erläggas av observatörer enskilt eller tillsammans med andra medlemmar, observatörer eller tredje parter. Sådana bidrag, som kan vara i kontant form eller in natura, måste godkännas av styrelsen.

4.   En observatör ska ge sin eller sina företrädare befogenhet att fullgöra de skyldigheter som avses i artikel 9.2 b och c.

5.   Eatris-Eric ska ingå ett avtal med observatören för att fastställa närmare villkor för fullgörandet av skyldigheter och erläggandet av bidrag.

KAPITEL IV

STYRNING AV EATRIS-ERIC

Artikel 10

Styrning och förvaltning

Eatris-Erics styrningsstruktur ska omfatta följande organ:

| a) | Styrelsen. |
| --- | --- |

a)

Styrelsen.

| b) | Direktionen. |
| --- | --- |

b)

Direktionen.

Artikel 11

Styrelsen

1.   Styrelsen ska vara Eatris-Erics högsta och yttersta ledningsorgan med fulla beslutsbefogenheter. Styrelsen ska sammanträda minst en gång om året och ska ansvara för den övergripande ledningen och kontrollen av Eatris-Eric i enlighet med bestämmelserna i denna stadga.

2.   Medlemsstater ska tillsammans ha röstmajoritet.

3.   Styrelsen ska bland sina medlemmar välja en ordförande och en vice ordförande för en period på två år. Ordföranden och vice ordföranden kan återväljas. Om inget annat beslutas ska ordföranden leda alla styrelsesammanträden och biträdas av vice ordföranden.

4.   Styrelsen ska sträva efter att uppnå enighet i alla beslut. Om enighet inte kan uppnås ska det räcka med en enkel majoritet av de avgivna rösterna för att anta ett beslut, utom för sådana beslut som avses i punkterna 5, 6 och 7.

5.   Styrelsen ska besluta med en majoritet på minst två tredjedelar av medlemmarnas röster när det gäller

| a) | antagande eller ändring av strategierna för att utveckla Eatris-Eric, |
| --- | --- |

a)

antagande eller ändring av strategierna för att utveckla Eatris-Eric,

| b) | utnämning, avstängning eller avsättning av finansdirektören och den vetenskapliga direktören, efter samråd med organet med nationella direktörer, |
| --- | --- |

b)

utnämning, avstängning eller avsättning av finansdirektören och den vetenskapliga direktören, efter samråd med organet med nationella direktörer,

| c) | inrättande av underordnade organ utöver de permanenta organen, |
| --- | --- |

c)

inrättande av underordnade organ utöver de permanenta organen,

| d) | antagande eller ändring av en arbetsordning som beskriver direktionens och de underordnade organens uppdrag och verksamhet, |
| --- | --- |

d)

antagande eller ändring av en arbetsordning som beskriver direktionens och de underordnade organens uppdrag och verksamhet,

| e) | antagande och ändring av det årliga arbetsprogrammet och den årliga budgeten. |
| --- | --- |

e)

antagande och ändring av det årliga arbetsprogrammet och den årliga budgeten.

6.   Styrelsens beslut om avslutande av medlemskap eller observatörsstatus ska fattas med en majoritet på minst tre fjärdedelar av medlemmarnas röster.

7.   En medlem för vilken man ska fatta beslut om avslutande av medlemskap får inte delta i det beslutet.

8.   Styrelsen ska besluta med enhällighet bland medlemmarna, nedlagda röster oräknade, när det gäller

| a) | ändring av stadgan, med undantag av tillägg 1, |
| --- | --- |

a)

ändring av stadgan, med undantag av tillägg 1,

| b) | likvidation av Eatris-Eric. |
| --- | --- |

b)

likvidation av Eatris-Eric.

Om inget annat överenskommits ska medlemmarna informeras om den exakta ordalydelsen av ändringar av stadgan och av tillägg 2 minst tre månader innan dessa ändringar blir föremål för omröstning.

9.   Styrelsen får sammanträda och fatta giltiga beslut endast om den är beslutsför genom att två tredjedelar av alla medlemmar i Eatris-Eric är närvarande eller företrädda.

10.   Styrelsen ska anta en arbetsordning för genomförande av bestämmelserna i stadgan.

Artikel 12

Direktionen

1.   Direktionen ska ansvara för genomförandet av Eatris-Eric samt biträda styrelsen. Direktionen ska endast vara ansvarig inför styrelsen.

2.   Direktionen ska fullgöra sina skyldigheter i enlighet med styrelsens beslut, och ska i sin av styrelsen godkända arbetsordning fastställa interna former för organisation, sammanträden och samarbetet mellan finansdirektören och den vetenskapliga direktören.

3.   Direktionen ska bestå av finansdirektören och den vetenskapliga direktören.

4.   Finansdirektören ska vara det juridiska ombudet för Eatris-Eric, ska företräda Eatris-Eric i alla rättsliga förfaranden och ska ansvara för den (löpande) operativa förvaltningen av Eatris-Eric.

5.   Den vetenskapliga direktören för Eatris-Eric ska ansvara för den strategiska vetenskapliga utvecklingen och alla operativa vetenskapliga frågor inom Eatris-Eric.

6.   Direktörerna i direktionen får ha en tjänsteperiod på upp till fem år, i enlighet med styrelsens beslut. Efter den första tjänsteperioden ska styrelsen besluta om eventuell förlängning. Förfarandena för urval och utnämning av direktörer ska fastställas i den arbetsordning som styrelsen antar.

Artikel 13

Eatris-Erics samordnings- och stödkontor

1.   Eatris-Erics samordnings- och stödkontor ska fungera som centralt förvaltningskontor och operativt kontor för den löpande verksamheten vid Eatris-Eric, och ska bistå styrelsen. Det ska ledas och dess personal ska rekryteras av finansdirektören i samråd med den vetenskapliga direktören.

2.   Samordnings- och stödkontoret ska inhysas i Eatris-Erics lokaler på det stadgeenliga sätet.

KAPITEL V

UNDERORDNADE ORGAN

Artikel 14

Underordnade organ

1.   Eatris-Eric ska ha följande underordnade organ:

| a) | Organet med nationella direktörer. |
| --- | --- |

a)

Organet med nationella direktörer.

| b) | Det vetenskapliga rådgivande organet. |
| --- | --- |

b)

Det vetenskapliga rådgivande organet.

2.   Styrelsen får inrätta andra underordnade organ om det anses nödvändigt för driften av Eatris-Eric.

Artikel 15

Organet med nationella direktörer

1.   Organet med nationella direktörer ska övervaka samordningen av genomförandet av de strategier som styrelsen godkänt. Organet med nationella direktörer ska ansvara för all nationell vetenskaplig verksamhet som rör Eatris-Eric och ska upprätthålla enhetlighet och konsekvens inom hela Eatris-Eric och i samarbetet mellan medlemmarna.

2.   Organet med nationella direktörer ska bestå av de nationella direktörer som medlemmarna utsett.

3.   Medlemmarna i organet med nationella direktörer ska bland sig välja en ordförande och en vice ordförande för en period på två år, med möjlighet till omval i enlighet med de förfaranden som fastställs i arbetsordningen.

4.   Organet med nationella direktörer ska föreslå en arbetsordning för sina interna operativa förfaranden och anta denna efter godkännande av styrelsen.

5.   Organet med nationella direktörer ska bedriva den verksamhet som styrelsen fastställt i arbetsordningen.

6.   Organet med nationella direktörer ska, med styrelsens godkännande, utse medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet.

Artikel 16

Det vetenskapliga rådgivande organet

1.   Det vetenskapliga rådgivande organet ska bestå av oberoende och internationellt erkända forskare som är verksamma inom biomedicinsk överbryggande forskning och som handlar i eget namn utifrån sin strategiska erfarenhet.

2.   Det vetenskapliga rådgivande organet ska på begäran ge råd till styrelsen och får konsulteras av direktionen och organet med nationella direktörer i alla vetenskapligt och tekniskt relevanta frågor, inbegripet Eatris-Erics forskningsagenda, vetenskapliga strategier, etiska frågor och det årliga arbetsprogrammet.

KAPITEL VI

FINANSIERING OCH RAPPORTERING

Artikel 17

Budgetprinciper och räkenskaper

1.   Eatris-Erics budgetår ska löpa från och med den 1 januari till och med den 31 december varje år.

2.   Eatris-Erics medel får bara användas för de syften som anges i denna stadga.

3.   Alla intäkts- och utgiftsposter för Eatris-Eric ska uppskattas för varje budgetår och tas upp i årsbudgeten.

4.   Räkenskaperna för Eatris-Eric ska åtföljas av en revisionsberättelse för budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under budgetåret. Eatris-Eric ska utarbeta en årlig verksamhetsrapport som särskilt ska omfatta de vetenskapliga, operativa och finansiella aspekterna av dess verksamhet. Rapporten ska godkännas av styrelsen och överlämnas till Europeiska kommissionen och berörda offentliga myndigheter inom sex månader från utgången av det budgetår som rapporten avser. Rapporten ska helt eller delvis göras tillgänglig för allmänheten.

5.   Eatris-Eric ska omfattas av kraven i tillämpliga lagar och andra författningar när det gäller utarbetande, registrering, revision och offentliggörande av räkenskaperna.

6.   Eatris-Eric ska se till att alla anslag används i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning.

Artikel 18

Ansvarighet

1.   Eatris-Eric ska vara ansvarigt för sina skulder.

2.   En enskild medlems ekonomiska ansvar för Erics skulder ska begränsas till dess årliga finansiella bidrag.

3.   Eatris-Eric ska teckna lämpliga försäkringar för att täcka de ansvarsrisker som är förknippade med Eatris-Erics konstruktion och verksamhet.

KAPITEL VII

RIKTLINJER

Artikel 19

Avtal med tredje parter

När Eatris-Eric bedömer att så är gynnsamt får det ingå avtal med tredje parter.

Artikel 20

Riktlinjer för immateriell äganderätt

1.   Immateriell äganderätt ska ha samma innebörd som i artikel 2 i konventionen om upprättande av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten, vilken undertecknades den 14 juli 1967.

2.   Organet med nationella direktörer ska fastställa gemensamma principer och riktlinjer för immateriell äganderätt i enlighet med arbetsordningen. Dessa gemensamma principer och riktlinjer ska godkännas av styrelsen.

3.   Organet med nationella direktörer får rekommendera avtal med de nationella centrumen och infrastrukturkonsortierna inom Eatris forskningsinfrastruktur för att se till att dessa enheter samt tredje parter får tillgång till vetenskaplig kunskap inom Eatris forskningsinfrastruktur.

Artikel 21

Riktlinjer för tillgång

1.   Eatris-Eric ska som allmän regel säkerställa öppen tillgång till tjänster och infrastrukturer samt stödja och främja excellens inom överbryggande forskning samt en kultur med ”bästa praxis” genom utbildningsverksamhet.

2.   Eatris-Eric ska vägleda användarna av Eatris infrastruktur så att det på bästa sätt kan garanteras att forskning som har genomförts med hjälp av resurser från Eatris infrastruktur erkänner och fullgör alla skyldigheter som gäller egendomsskydd, personlig integritet, etiska principer och skydd för dataägare samt skyldigheter beträffande sekretess och konfidentialitet enligt arbetsordningen, samt säkerställa att användarna uppfyller villkoren för tillgång och vidtar säkerhetsåtgärder för intern lagring och hantering av (bio)material och hantering av uppgifter från de forskningsinstitut som deltar i Eatris infrastruktur.

3.   De kriterier och förfaranden genom vilka tillgången till Eatris-Eric-infrastrukturens uppgifter och verktyg tillhandahålls eller begränsas ska fastställas i arbetsordningen och beslutas av styrelsen efter yttrande från organet med nationella direktörer och det vetenskapliga rådgivande organet.

Artikel 22

Riktlinjer för vetenskaplig utvärdering

1.   Eatris-Eric ska tillhandahålla sin överbryggande infrastruktur för de projekt som har störst potential att tydligt påverka hälso- och sjukvården eller ge ett betydande bidrag till utvecklingen av de verktyg och tekniker som är en förutsättning för överbryggande forskning.

2.   Den vetenskapliga utvärderingsprocessen för de projekt som begär tillgång till Eatris-Erics infrastruktur ska ta fasta på vetenskaplig kvalitet, existerande medicinska behov, lämplighet och överbryggande potential, och den ska vara öppen, rättvis och opartisk. Processen ska godkännas av styrelsen och fastställas i arbetsordningen.

3.   Den vetenskapliga utvärderingen av projekt inom Eatris-Erics infrastruktur ska ta fasta på vetenskaplig kvalitet, existerande medicinska behov och överbryggande potential, och den ska vara öppen, rättvis och opartisk och utarbetas i större detalj av styrelsen samt fastställas i arbetsordningen.

Artikel 23

Riktlinjer för spridning

1.   Eatris-Eric ska vidta alla åtgärder som krävs för att främja infrastrukturen och dess användning inom forskning och utbildning.

2.   Eatris-Eric ska främja spridning och utbyte av resultat från nationell och internationell forskning.

3.   Utan att det påverkar eventuella äganderätter ska Eatris-Eric kräva att användarna offentliggör sina forskningsresultat och gör resultat tillgängliga via Eatris-Eric.

4.   I spridningsstrategin ska de olika målgrupperna identifieras, och Eatris-Eric ska använda flera olika kanaler för att nå dessa grupper, t.ex. webbportaler, nyhetsbrev, workshoppar, deltagande i konferenser samt artiklar i tidskrifter och dagstidningar.

Artikel 24

Riktlinjer för rekrytering

Eatris-Eric ska sträva efter att på ett icke-diskriminerande sätt välja ut den bästa kandidaten, oavsett bakgrund, nationalitet, religion eller kön, baserat på medlemmarnas bidrag.

Artikel 25

Riktlinjer för upphandling

1.   Eatris-Eric ska behandla upphandlingskandidater och anbudsgivare på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt, oberoende av om de har sin bas i Europeiska unionen eller inte. Eatris-Erics upphandlingar ska följa principerna om öppenhet, icke-diskriminering och konkurrens. Styrelsen ska anta en arbetsordning med detaljerade regler om förfaranden och kriterier vid upphandling.

2.   Direktionen ska ansvara för all Eatris-Erics upphandling. Alla anbud ska offentliggöras på Eatris-Erics webbplats och på medlemmarnas och observatörernas territorier. Vid upphandlingar på mer än 200 000 euro ska Eatris-Eric följa principerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (1). Beslutet om tilldelning av en upphandling ska offentliggöras tillsammans med en fullständig motivering.

Artikel 26

Undantag från skatteplikt

1.   Undantag från skatteplikt på grundval av artiklarna 143.1 g och 151.1 b i rådets direktiv 2006/112/EG (2) och i enlighet med artiklarna 50 och 51 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 282/2011 (3) ska begränsas till mervärdesskatten för sådana varor och tjänster som ska användas officiellt av Eatris-Eric, vars värde överstiger 250 euro och som till fullo betalas och upphandlas av Eatris-Eric. Enskilda medlemmars upphandlingar ska inte omfattas av dessa undantag. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 2 och 3 ska inga ytterligare begränsningar tillämpas.

2.   Undantag från skatteplikt ska tillämpas på icke-ekonomisk verksamhet, inte på ekonomisk verksamhet.

3.   Undantag från skatteplikt ska tillämpas på varor och tjänster för den vetenskapliga, tekniska och administrativa verksamhet som bedrivs av Eatris-Eric, i linje med dess huvuduppgifter. Detta ska även omfatta kostnader för konferenser, workshoppar och möten som är direkt kopplade till Eatris-Erics officiella verksamhet. Utgifter för resor och uppehälle ska dock inte omfattas av undantaget från skatteplikt.

Artikel 27

Datapolicy

Direktionen ska till styrelsen överlämna för godkännande ett datapolicydokument för användare av Eatris-Erics infrastruktur, de nationella centrumen och tredje parter i form av t.ex. universitet, forskningsinstitut och industrin, med vederbörligt beaktande av befintliga licenser.

KAPITEL VIII

VARAKTIGHET, UPPLÖSNING, TVISTER OCH BESTÄMMELSER OM INRÄTTANDE

Artikel 28

Varaktighet

Eatris-Eric upprättas på obestämd tid.

Artikel 29

Upplösning

1.   Upplösning av Eatris-Eric ska beslutas av styrelsen.

2.   Europeiska kommissionen ska underrättas inom tio kalenderdagar efter ett beslut om att upplösa Eatris-Eric.

3.   De tillgångar som kvarstår efter att Eatris-Erics skulder betalats ska fördelas bland medlemmarna i förhållande till deras samlade årliga bidrag till Eatris-Eric.

4.   Europeiska kommissionen ska underrättas inom tio kalenderdagar efter det att upplösningsförfarandet avslutats.

Artikel 30

Språk och tillgång till stadgan

1.   Denna stadga ska hållas uppdaterad och vara offentligt tillgänglig på webbplatsen för Eric och på platsen för dess stadgeenliga säte.

2.   Denna stadga ska vara giltig i alla officiella språkversioner för de medlemmar som förtecknas i tillägg 1. Denna stadga ska också vara giltig i de officiella språkversioner för de medlemsstater som inte förtecknas i tillägg 1. Ingen språkversion ska ha företräde framför de andra.

3.   Om språkversioner inte tillhandahålls genom Europeiska unionens officiella tidning i samband med sådana ändringar av denna stadga som inte kräver ett kommissionsbeslut, ska de tillhandahållas av Eatris-Erics samordnings- och stödkontor.

Artikel 31

Inrättandebestämmelser

1.   Värdlandet ska sammankalla till ett konstituerande sammanträde i styrelsen så snart som möjligt och senast 45 kalenderdagar efter ikraftträdandet av Europeiska kommissionens beslut om inrättande av Eatris-Eric. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 ska styrelsen inte fatta några beslut innan minst fem medlemmar har anslutit sig till Eatris-Eric.

2.   Värdlandet ska underrätta de grundande medlemmarna om eventuella brådskande rättsliga åtgärder som måste vidtas på Eatris-Erics vägnar innan det konstituerande sammanträdet hålls. Såvida inte en grundande medlem framför invändningar mot åtgärden inom fem arbetsdagar efter att den underrättats om densamma, ska den rättsliga åtgärden vidtas av en person som vederbörligen godkänts av värdstaten.

3.   Från och med inrättandet av Eatris-Eric ska dess organ handla i enlighet med de arbetsordningar som godkänts av Eatris styrelse under Eatris övergångsfas.

---

(1)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

(3)  EUT L 77, 23.3.2011, s. 1.

Tillägg 1

Medlemmar, observatörer och de enheter som företräder dem

| Medlemmar | Företrädande enhet |
| --- | --- |
| Republiken Tjeckien | Ministry of Education, Youth and Sports (MEYS) (ministeriet för utbildning, ungdomsfrågor och idrott) |
| Konungariket Danmark | Danish Agency for Science, Technology and Innovation (DASTI) (styrelsen för forskning, teknik och innovation) |
| Republiken Estland | Ministry of Education and Research of the Republic of Estonia (MER EE) (ministeriet för utbildning och forskning) |
| Republiken Italien | Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| Konungariket Nederländerna | ZonMW |
| Republiken Finland | Undervisnings- och kulturministeriet |

Medlemmar

Företrädande enhet

Republiken Tjeckien

Ministry of Education, Youth and Sports (MEYS) (ministeriet för utbildning, ungdomsfrågor och idrott)

Konungariket Danmark

Danish Agency for Science, Technology and Innovation (DASTI) (styrelsen för forskning, teknik och innovation)

Republiken Estland

Ministry of Education and Research of the Republic of Estonia (MER EE) (ministeriet för utbildning och forskning)

Republiken Italien

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

Konungariket Nederländerna

ZonMW

Republiken Finland

Undervisnings- och kulturministeriet

| Observatörer | Företrädande enhet |
| --- | --- |
| Konungariket Spanien | Instituto de Salud ”Carlos III” (ISCIII) |
| Republiken Frankrike | Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA) |

Observatörer

Företrädande enhet

Konungariket Spanien

Instituto de Salud ”Carlos III” (ISCIII)

Republiken Frankrike

Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA)

Tillägg 2

Årliga finansiella bidrag

Finansiella åtaganden under de fem första åren

Under den inledande femårsperioden efter inrättandet av Eatris-Eric ska följande principer gälla för de finansiella åtagandena:

| a) | Det inledande åtagandet för grundande medlemmar är fem år (inga inledande åtaganden för observatörer). |
| --- | --- |

a)

Det inledande åtagandet för grundande medlemmar är fem år (inga inledande åtaganden för observatörer).

| b) | Grundande medlemmar kan binda sig för en kortare period än fem år mot en 25 % ökning av det årliga bidraget. Överskottet ska återbetalas om medlemmen stannar kvar i fem år. |
| --- | --- |

b)

Grundande medlemmar kan binda sig för en kortare period än fem år mot en 25 % ökning av det årliga bidraget. Överskottet ska återbetalas om medlemmen stannar kvar i fem år.

| c) | Det ursprungliga finansiella bidraget för Eatris-Eric år 1 är baserat på den överenskomna femårsbudgeten, exklusive alla osäkra inkomster (t.ex. från användaravgifter), och minst fem grundande medlemmar. |
| --- | --- |

c)

Det ursprungliga finansiella bidraget för Eatris-Eric år 1 är baserat på den överenskomna femårsbudgeten, exklusive alla osäkra inkomster (t.ex. från användaravgifter), och minst fem grundande medlemmar.

| d) | Nederländerna, i egenskap av värdland, ska betala ett extra bidrag på 500 000 euro åren 2013, 2014 och 2015. Efter 2015 ska Nederländerna betala ett extra bidrag på 50 000 euro. |
| --- | --- |

d)

Nederländerna, i egenskap av värdland, ska betala ett extra bidrag på 500 000 euro åren 2013, 2014 och 2015. Efter 2015 ska Nederländerna betala ett extra bidrag på 50 000 euro.

| e) | Ingen grundande medlem som har gjort ett femårigt åtagande ska betala mer än 140 000 euro per år (övre tröskelvärde). |
| --- | --- |

e)

Ingen grundande medlem som har gjort ett femårigt åtagande ska betala mer än 140 000 euro per år (övre tröskelvärde).

| f) | Det lägsta medlemsbidraget ska inte understiga 50 000 euro per år, oavsett antalet medlemmar och oberoende av eventuella inkomster från Eatris-Eric (nedre tröskelvärde). |
| --- | --- |

f)

Det lägsta medlemsbidraget ska inte understiga 50 000 euro per år, oavsett antalet medlemmar och oberoende av eventuella inkomster från Eatris-Eric (nedre tröskelvärde).

| g) | Det finansiella bidraget för Eatris-Eric år 2 är baserat på den överenskomna femårsbudgeten minus nettoresultatet från inkomsterna i Eatris-Eric år 1. Det finansiella bidraget för Eatris-Eric år 3 är baserat på den överenskomna femårsbudgeten minus nettoresultatet från inkomsterna i Eatris-Eric år 2 osv. |
| --- | --- |

g)

Det finansiella bidraget för Eatris-Eric år 2 är baserat på den överenskomna femårsbudgeten minus nettoresultatet från inkomsterna i Eatris-Eric år 1. Det finansiella bidraget för Eatris-Eric år 3 är baserat på den överenskomna femårsbudgeten minus nettoresultatet från inkomsterna i Eatris-Eric år 2 osv.

| h) | En ny medlems första bidrag ska vara vad den skulle ha betalat som grundande medlem i Eatris-Eric år 1, plus 25 %. Efter inträdet år 1 ska medlemmen betala det finansiella bidrag som är fastställt för Eatris-Eric år 2, plus 25 % osv. Om den nya medlemmen stannar kvar i fem år ska överskottet återbetalas. |
| --- | --- |

h)

En ny medlems första bidrag ska vara vad den skulle ha betalat som grundande medlem i Eatris-Eric år 1, plus 25 %. Efter inträdet år 1 ska medlemmen betala det finansiella bidrag som är fastställt för Eatris-Eric år 2, plus 25 % osv. Om den nya medlemmen stannar kvar i fem år ska överskottet återbetalas.

| i) | Grundande observatörer från institut som inte deltar i alla Eatris verksamheter och inte tillhandahåller tjänster ska betala 25 % av det årliga finansiella bidrag som de skulle ha betalat som grundande medlemmar. En grundande observatör från institut som deltar i alla Eatris verksamheter och tillhandahåller tjänster ska betala samma årliga finansiella bidrag som en grundande medlem. |
| --- | --- |

i)

Grundande observatörer från institut som inte deltar i alla Eatris verksamheter och inte tillhandahåller tjänster ska betala 25 % av det årliga finansiella bidrag som de skulle ha betalat som grundande medlemmar. En grundande observatör från institut som deltar i alla Eatris verksamheter och tillhandahåller tjänster ska betala samma årliga finansiella bidrag som en grundande medlem.

| j) | En grundande observatör som betalar 25 % av det årliga finansiella bidraget och som blir medlem ska betala samma ursprungliga finansiella bidrag som den skulle ha betalat som en grundande medlem i Eatris-Eric år 1. Efter inträdet år 1 ska den betala det finansiella bidrag som är fastställt för Eatris-Eric år 2 osv. Om den stannar kvar i fem år ska det finansiella bidrag som den erlagt som observatör återbetalas. |
| --- | --- |

j)

En grundande observatör som betalar 25 % av det årliga finansiella bidraget och som blir medlem ska betala samma ursprungliga finansiella bidrag som den skulle ha betalat som en grundande medlem i Eatris-Eric år 1. Efter inträdet år 1 ska den betala det finansiella bidrag som är fastställt för Eatris-Eric år 2 osv. Om den stannar kvar i fem år ska det finansiella bidrag som den erlagt som observatör återbetalas.

| k) | En ny observatörs första bidrag ska vara 25 % av vad den skulle ha betalat som grundande medlem i Eatris-Eric år 1. År 2 efter inträdet ska den betala 25 % av vad den skulle ha betalat i Eatris-Eric år 2 osv. |
| --- | --- |

k)

En ny observatörs första bidrag ska vara 25 % av vad den skulle ha betalat som grundande medlem i Eatris-Eric år 1. År 2 efter inträdet ska den betala 25 % av vad den skulle ha betalat i Eatris-Eric år 2 osv.

| l) | Om en ny observatör blir medlem ska den betala det finansiella bidrag som den skulle ha betalat som grundande medlem i Eatris-Eric år 1. Efter inträdet år 1 ska den betala det finansiella bidrag som fastställts för Eatris-Eric år 2 osv. Om den nya medlemmen stannar kvar i fem år ska det finansiella bidrag som den erlagt som observatör återbetalas. |
| --- | --- |

l)

Om en ny observatör blir medlem ska den betala det finansiella bidrag som den skulle ha betalat som grundande medlem i Eatris-Eric år 1. Efter inträdet år 1 ska den betala det finansiella bidrag som fastställts för Eatris-Eric år 2 osv. Om den nya medlemmen stannar kvar i fem år ska det finansiella bidrag som den erlagt som observatör återbetalas.

| m) | Om nya medlemmar eller observatörer ansluter sig, eller om en observatör blir medlem, ska det finansiella bidraget för det året räknas om för alla medlemmar och observatörer. |
| --- | --- |

m)

Om nya medlemmar eller observatörer ansluter sig, eller om en observatör blir medlem, ska det finansiella bidraget för det året räknas om för alla medlemmar och observatörer.

| n) | I samtliga fall som nämns i a–m ska det extra bidraget på 25 % hållas i reserv. |
| --- | --- |

n)

I samtliga fall som nämns i a–m ska det extra bidraget på 25 % hållas i reserv.

---