# Uradni list C 264E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.264.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 264E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5613. september 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.264.slv

Uradni list

Evropske unije

C 264E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5613. september 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2012–2013Seje: 22.–24. maja 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 223 E, 27.7.2012.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 22. maj 2012 |
| 2013/C 264E/01 | Strategija notranje varnosti Evropske unijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o strategiji notranje varnosti Evropske unije (2010/2308(INI)) | 1 |
| 2013/C 264E/02 | Pristop EU do kazenskega pravaResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o pristopu EU do kazenskega prava (2010/2310(INI)) | 7 |
| 2013/C 264E/03 | Krepitev pravic ranljivih potrošnikovResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o strategiji za krepitev pravic ranljivih potrošnikov (2011/2272(INI)) | 11 |
| 2013/C 264E/04 | Pregled stanja notranjega trgaResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o pregledu stanja notranjega trga (2011/2155(INI)) | 18 |
| 2013/C 264E/05 | Perspektiva za ženske v Turčiji do leta 2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o perspektivi za ženske v Turčiji do leta 2020 (2011/2066(INI)) | 25 |
| | Sreda, 23. maj 2012 |
| 2013/C 264E/06 | EU in Kitajska: neuravnotežena menjava?Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o EU in Kitajski: neuravnotežena trgovina? (2010/2301(INI)) | 33 |
| 2013/C 264E/07 | Preiskovalna pravica Evropskega parlamentaPredlog Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o uredbi Evropskega parlamenta o podrobnih določbah o uresničevanju pravice Evropskega parlamenta do preiskave in razveljavitvi Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2009/2212(INI)) | 41 |
| Predlog uredbe Evropskega parlamentao podrobnih določbah o uresničevanju pravice Evropskega parlamenta do preiskave in razveljavitvi Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije | 41 |
| | Četrtek, 24. maj 2012 |
| 2013/C 264E/08 | Razmere v Ukrajini in zadeva Julije TimošenkoResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o Ukrajini (2012/2658(RSP)) | 51 |
| 2013/C 264E/09 | Boj proti homofobiji v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o boju proti homofobiji v Evropi (2012/2657(RSP)) | 54 |
| 2013/C 264E/10 | Evropa, gospodarna z viriResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o Evropi, gospodarni z viri (2011/2068(INI)) | 59 |
| 2013/C 264E/11 | Pobuda Priložnosti za mladeResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o pobudi Priložnosti za mlade (2012/2617(RSP)) | 69 |
| 2013/C 264E/12 | Enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženskeResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (2011/2285(INI)) | 75 |
| PRILOGA K RESOLUCIJI: | 81 |
| 2013/C 264E/13 | Švicarske kvote za število dovoljenj za prebivanje, ki se izdajo državljanom Poljske, Litve, Latvije, Estonije, Slovenije, Slovaške, Češke in MadžarskeResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o švicarskih kvotah za število dovoljenj za prebivanje, ki se izdajo državljanom Poljske, Litve, Latvije, Estonije, Slovenije, Slovaške, Češke in Madžarske (2012/2661(RSP)) | 85 |
| 2013/C 264E/14 | Venezuela: morebitni izstop iz Medameriške komisije za človekove praviceResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o morebitnem izstopu Venezuele iz Medameriške komisije za človekove pravice (2012/2653(RSP)) | 88 |
| 2013/C 264E/15 | AzerbajdžanResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o stanju človekovih pravic v Azerbajdžanu (2012/2654(RSP)) | 91 |
| 2013/C 264E/16 | Položaj severnokorejskih beguncevResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o položaju severnokorejskih beguncev (2012/2655(RPS)) | 94 |
| 2013/C 264E/17 | Nadaljnja in okrepljena podpora cepljenja v državah v razvojuIzjava Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o nadaljnji in okrepljeni podpori cepljenja v državah v razvoju | 96 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2012–2013Seje: 22.–24. maja 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 223 E, 27.7.2012.SPREJETA BESEDILA

Torek, 22. maj 2012

2013/C 264E/01

Strategija notranje varnosti Evropske unijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o strategiji notranje varnosti Evropske unije (2010/2308(INI))

1

2013/C 264E/02

Pristop EU do kazenskega pravaResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o pristopu EU do kazenskega prava (2010/2310(INI))

7

2013/C 264E/03

Krepitev pravic ranljivih potrošnikovResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o strategiji za krepitev pravic ranljivih potrošnikov (2011/2272(INI))

11

2013/C 264E/04

Pregled stanja notranjega trgaResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o pregledu stanja notranjega trga (2011/2155(INI))

18

2013/C 264E/05

Perspektiva za ženske v Turčiji do leta 2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o perspektivi za ženske v Turčiji do leta 2020 (2011/2066(INI))

25

Sreda, 23. maj 2012

2013/C 264E/06

EU in Kitajska: neuravnotežena menjava?Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o EU in Kitajski: neuravnotežena trgovina? (2010/2301(INI))

33

2013/C 264E/07

Preiskovalna pravica Evropskega parlamentaPredlog Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o uredbi Evropskega parlamenta o podrobnih določbah o uresničevanju pravice Evropskega parlamenta do preiskave in razveljavitvi Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2009/2212(INI))

41

Predlog uredbe Evropskega parlamentao podrobnih določbah o uresničevanju pravice Evropskega parlamenta do preiskave in razveljavitvi Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

41

Četrtek, 24. maj 2012

2013/C 264E/08

Razmere v Ukrajini in zadeva Julije TimošenkoResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o Ukrajini (2012/2658(RSP))

51

2013/C 264E/09

Boj proti homofobiji v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o boju proti homofobiji v Evropi (2012/2657(RSP))

54

2013/C 264E/10

Evropa, gospodarna z viriResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o Evropi, gospodarni z viri (2011/2068(INI))

59

2013/C 264E/11

Pobuda Priložnosti za mladeResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o pobudi Priložnosti za mlade (2012/2617(RSP))

69

2013/C 264E/12

Enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženskeResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (2011/2285(INI))

75

PRILOGA K RESOLUCIJI:

81

2013/C 264E/13

Švicarske kvote za število dovoljenj za prebivanje, ki se izdajo državljanom Poljske, Litve, Latvije, Estonije, Slovenije, Slovaške, Češke in MadžarskeResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o švicarskih kvotah za število dovoljenj za prebivanje, ki se izdajo državljanom Poljske, Litve, Latvije, Estonije, Slovenije, Slovaške, Češke in Madžarske (2012/2661(RSP))

85

2013/C 264E/14

Venezuela: morebitni izstop iz Medameriške komisije za človekove praviceResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o morebitnem izstopu Venezuele iz Medameriške komisije za človekove pravice (2012/2653(RSP))

88

2013/C 264E/15

AzerbajdžanResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o stanju človekovih pravic v Azerbajdžanu (2012/2654(RSP))

91

2013/C 264E/16

Položaj severnokorejskih beguncevResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o položaju severnokorejskih beguncev (2012/2655(RPS))

94

2013/C 264E/17

Nadaljnja in okrepljena podpora cepljenja v državah v razvojuIzjava Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o nadaljnji in okrepljeni podpori cepljenja v državah v razvoju

96

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 22. maj 2012 |
| 2013/C 264E/18 | Sprememba Poslovnika Evropskega parlamenta o izvajanju evropske državljanske pobudeSklep Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta o izvajanju evropske državljanske pobude (2011/2302(REG)) | 98 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 22. maj 2012

2013/C 264E/18

Sprememba Poslovnika Evropskega parlamenta o izvajanju evropske državljanske pobudeSklep Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta o izvajanju evropske državljanske pobude (2011/2302(REG))

98

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 22. maj 2012 |
| 2013/C 264E/19 | Apoeni in tehnične specifikacije eurokovancev, namenjenih obtoku *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 975/98 o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev, namenjenih obtoku (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE)) | 101 |
| 2013/C 264E/20 | Izdaja eurokovancev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izdaji eurokovancev (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD)) | 102 |
| P7_TC1-COD(2011)0131Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 22. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izdaji eurokovancev | 103 |
| | Sreda, 23. maj 2012 |
| 2013/C 264E/21 | Stalež modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 302/2009 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD)) | 104 |
| P7_TC1-COD(2011)0144Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju | 104 |
| Priloga k zakonodajni resoluciji | 105 |
| 2013/C 264E/22 | Pospešeno uvajanje zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (prenovitev) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD)) | 105 |
| P7_TC1-COD(2011)0243Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (prenovitev) | 106 |
| 2013/C 264E/23 | Ribolovne možnosti in finančni prispevek, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Mozambik o partnerstvu v ribiškem sektorju ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Mozambik (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE)) | 106 |
| 2013/C 264E/24 | Skupni sistem davka na finančne transakcije *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu davka na finančne transakcije in spremembi Direktive 2008/7/ES (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS)) | 107 |
| | Četrtek, 24. maj 2012 |
| 2013/C 264E/25 | Splošne določbe v zvezi z makrofinančno pomočjo tretjim državam ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 24. maja 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah v zvezi z makrofinančno pomočjo tretjim državam (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD)) | 119 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 22. maj 2012

2013/C 264E/19

Apoeni in tehnične specifikacije eurokovancev, namenjenih obtoku *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 975/98 o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev, namenjenih obtoku (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE))

101

2013/C 264E/20

Izdaja eurokovancev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izdaji eurokovancev (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))

102

P7_TC1-COD(2011)0131Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 22. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izdaji eurokovancev

103

Sreda, 23. maj 2012

2013/C 264E/21

Stalež modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 302/2009 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD))

104

P7_TC1-COD(2011)0144Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju

104

Priloga k zakonodajni resoluciji

105

2013/C 264E/22

Pospešeno uvajanje zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (prenovitev) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD))

105

P7_TC1-COD(2011)0243Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (prenovitev)

106

2013/C 264E/23

Ribolovne možnosti in finančni prispevek, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Mozambik o partnerstvu v ribiškem sektorju ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Mozambik (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE))

106

2013/C 264E/24

Skupni sistem davka na finančne transakcije *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu davka na finančne transakcije in spremembi Direktive 2008/7/ES (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS))

107

Četrtek, 24. maj 2012

2013/C 264E/25

Splošne določbe v zvezi z makrofinančno pomočjo tretjim državam ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 24. maja 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah v zvezi z makrofinančno pomočjo tretjim državam (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD))

119

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2012–2013 Seje: 22.–24. maja 2012 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 223 E, 27.7.2012. SPREJETA BESEDILA

Torek, 22. maj 2012

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/1

---

Torek, 22. maj 2012Strategija notranje varnosti Evropske unije

P7_TA(2012)0207

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o strategiji notranje varnosti Evropske unije (2010/2308(INI))

2013/C 264 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 6, 7, 8, 10(1), 11, 12, 21, 47-50, 52 in 53, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 6, 7, 8, 10(1), 11, 12, 21, 47-50, 52 in 53,

| — | ob upoštevanju zlasti členov 2 in 3(2) Pogodbe o Evropski uniji in poglavij 1, 2, 4 in 5 naslova V (Območje svobode, varnosti in pravice) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zlasti členov 2 in 3(2) Pogodbe o Evropski uniji in poglavij 1, 2, 4 in 5 naslova V (Območje svobode, varnosti in pravice) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 25. februarja 2010 o ustanovitvi stalnega odbora za operativno sodelovanje na področju notranje varnosti (COSI) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 25. februarja 2010 o ustanovitvi stalnega odbora za operativno sodelovanje na področju notranje varnosti (COSI) (1),

| — | ob upoštevanju Stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje, in sporočila Komisije z naslovom „Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope –Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa“ (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje, in sporočila Komisije z naslovom „Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope –Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa“ (COM(2010)0171),

| — | ob upoštevanju strategije notranje varnosti za Evropsko unijo („Oblikovanje evropskega modela varnosti“), ki jo je 25. in 26. februarja 2010 sprejel Svet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije notranje varnosti za Evropsko unijo („Oblikovanje evropskega modela varnosti“), ki jo je 25. in 26. februarja 2010 sprejel Svet,

| — | ob upoštevanju strategije Evropske unije za boj proti terorizmu, ki jo je Svet sprejel 30. novembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropske unije za boj proti terorizmu, ki jo je Svet sprejel 30. novembra 2005,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi“ (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi“ (COM(2010)0673),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Prvo letno poročilo o izvajanju strategije notranje varnosti EU“ (COM(2011)0790), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Prvo letno poročilo o izvajanju strategije notranje varnosti EU“ (COM(2011)0790),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o krepitvi jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) varnosti v Evropski uniji – akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti (COM(2009)0273), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o krepitvi jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) varnosti v Evropski uniji – akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti (COM(2009)0273),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. in 25. februarja 2011 o sporočilu Komisije o izvajanju strategije notranje varnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. in 25. februarja 2011 o sporočilu Komisije o izvajanju strategije notranje varnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. in 9. novembra 2010 o oblikovanju in izvajanju političnega cikla EU za organizirani kriminal in hude oblike mednarodnega kriminala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. in 9. novembra 2010 o oblikovanju in izvajanju političnega cikla EU za organizirani kriminal in hude oblike mednarodnega kriminala,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o določitvi prednostnih nalog EU v boju proti organiziranemu kriminalu za obdobje med letoma 2011 in 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o določitvi prednostnih nalog EU v boju proti organiziranemu kriminalu za obdobje med letoma 2011 in 2013,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) z dne 17. decembra 2010 o sporočilu Komisije „Izvajanje strategije notranje varnosti Evropske unije: pet korakov k varnejši Evropi“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) z dne 17. decembra 2010 o sporočilu Komisije „Izvajanje strategije notranje varnosti Evropske unije: pet korakov k varnejši Evropi“,

| — | ob upoštevanju poročila Europola o stanju in trendih na področju terorizma v EU za leto 2011 („TE-SAT 2011“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Europola o stanju in trendih na področju terorizma v EU za leto 2011 („TE-SAT 2011“),

| — | ob upoštevanju Europolove ocene o ogroženosti zaradi organiziranega kriminala v EU („OCTA 2011“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Europolove ocene o ogroženosti zaradi organiziranega kriminala v EU („OCTA 2011“),

| — | ob upoštevanju Evropske varnostne strategije iz leta 2003 (2) in poročila iz leta 2008 o njenem izvajanju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske varnostne strategije iz leta 2003 (2) in poročila iz leta 2008 o njenem izvajanju (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – Stockholmski program (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – Stockholmski program (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o organiziranem kriminalu v Evropski uniji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o organiziranem kriminalu v Evropski uniji (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (7),

| — | ob upoštevanju ustrezne sodne prakse evropskih in nacionalnih ustavnih sodišč, ki obravnava merilo sorazmernosti in potrebo po njegovem upoštevanju s strani javnih organov v demokratični družbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustrezne sodne prakse evropskih in nacionalnih ustavnih sodišč, ki obravnava merilo sorazmernosti in potrebo po njegovem upoštevanju s strani javnih organov v demokratični družbi,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0143/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0143/2012),

| A. | ker se je z uveljavitvijo Lizbonske pogodbe dodatno okrepilo območje svobode, varnosti in pravice, ki spoštuje temeljne pravice ter različne pravne sisteme in tradicije držav članic; ker si v skladu z določbami pogodbe pristojnost za politiko na tem področju delijo Unija in države članice; |
| --- | --- |

A.

ker se je z uveljavitvijo Lizbonske pogodbe dodatno okrepilo območje svobode, varnosti in pravice, ki spoštuje temeljne pravice ter različne pravne sisteme in tradicije držav članic; ker si v skladu z določbami pogodbe pristojnost za politiko na tem področju delijo Unija in države članice;

| B. | ker je zato Lizbonska pogodba tesno povezala varnostno politiko EU s pravno državo, ki je značilna za EU, s čimer je ustvarila temelje za razvoj varnostnega načrta, ki bo skupen EU in državam članicam in bo pod demokratičnim nadzorom na evropski in nacionalni ravni; ker je treba to politiko okrepiti na podlagi demokratičnih vrednot, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

B.

ker je zato Lizbonska pogodba tesno povezala varnostno politiko EU s pravno državo, ki je značilna za EU, s čimer je ustvarila temelje za razvoj varnostnega načrta, ki bo skupen EU in državam članicam in bo pod demokratičnim nadzorom na evropski in nacionalni ravni; ker je treba to politiko okrepiti na podlagi demokratičnih vrednot, človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| C. | ker mora vsaka varnostna politika vključevati element preprečevanja, kar je še zlasti pomembno v času naraščajoče gospodarske in socialne neenakosti, ki ogroža temeljne pravice; |
| --- | --- |

C.

ker mora vsaka varnostna politika vključevati element preprečevanja, kar je še zlasti pomembno v času naraščajoče gospodarske in socialne neenakosti, ki ogroža temeljne pravice;

| D. | ker je stockholmski program poudaril, da je treba razviti strategijo notranje varnosti EU za dodatno povečanje varnosti v Uniji, s čimer bi zaščitili življenja in zagotovili varnost državljanov EU ter se uspešno borili proti organiziranemu kriminalu, terorizmu in drugim grožnjam, pri tem pa istočasno spoštovali temeljne pravice, načela mednarodne zaščite in pravno državo; |
| --- | --- |

D.

ker je stockholmski program poudaril, da je treba razviti strategijo notranje varnosti EU za dodatno povečanje varnosti v Uniji, s čimer bi zaščitili življenja in zagotovili varnost državljanov EU ter se uspešno borili proti organiziranemu kriminalu, terorizmu in drugim grožnjam, pri tem pa istočasno spoštovali temeljne pravice, načela mednarodne zaščite in pravno državo;

| E. | ker doslej niti države članice niti Komisija kljub začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe še niso predvidele vloge Parlamenta v tem procesu; |
| --- | --- |

E.

ker doslej niti države članice niti Komisija kljub začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe še niso predvidele vloge Parlamenta v tem procesu;

| F. | ker je sporočilo Komisije o strategiji notranje varnosti za obdobje 2010–2014 opredelilo pet prednostnih področij, na katerih lahko EU prispeva k dodani vrednosti, in sicer zatiranje in preprečevanje hudih oblik kriminala in organiziranega kriminala, terorizem in kibernetski kriminal, okrepljeno upravljanje zunanjih meja EU ter boljša obramba pred naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

F.

ker je sporočilo Komisije o strategiji notranje varnosti za obdobje 2010–2014 opredelilo pet prednostnih področij, na katerih lahko EU prispeva k dodani vrednosti, in sicer zatiranje in preprečevanje hudih oblik kriminala in organiziranega kriminala, terorizem in kibernetski kriminal, okrepljeno upravljanje zunanjih meja EU ter boljša obramba pred naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek;

| G. | ker je Komisija v prvem letnem poročilu o izvajanju strategije notranje varnosti ugotovila, da vseh pet ciljev, opredeljenih leta 2010, ostaja istih, ter opisala trenutno stanje, dosežen napredek in nadaljnji razvoj; |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija v prvem letnem poročilu o izvajanju strategije notranje varnosti ugotovila, da vseh pet ciljev, opredeljenih leta 2010, ostaja istih, ter opisala trenutno stanje, dosežen napredek in nadaljnji razvoj;

| H. | ker je v stockholmskem programu navedeno, da bi morali „razvoj, spremljanje in izvajanje strategije o notranji varnosti (...) postati ena od prednostnih nalog [COSI]“; |
| --- | --- |

H.

ker je v stockholmskem programu navedeno, da bi morali „razvoj, spremljanje in izvajanje strategije o notranji varnosti (...) postati ena od prednostnih nalog [COSI]“;

| 1. | pozdravlja delo za vzpostavitev strategije notranje varnosti in glavna načela, na katerih temelji evropski model varnosti, kot je bil razvit v strategiji notranje varnosti, zlasti v zvezi z okrepljenim razmerjem med varnostjo, svobodo in zasebnostjo ter sodelovanjem in solidarnostjo med državami članicami; poudarja, da morajo biti varnostni ukrepi in sodelovanje EU v skladu z obveznostmi Unije na področju temeljnih pravic ter se morajo osredotočati na ciljno usmerjen sodni pregon in obveščevalne dejavnosti, za katere je dokazano, da zmanjšujejo stopnjo kriminala in preprečujejo teroristične napade; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja delo za vzpostavitev strategije notranje varnosti in glavna načela, na katerih temelji evropski model varnosti, kot je bil razvit v strategiji notranje varnosti, zlasti v zvezi z okrepljenim razmerjem med varnostjo, svobodo in zasebnostjo ter sodelovanjem in solidarnostjo med državami članicami; poudarja, da morajo biti varnostni ukrepi in sodelovanje EU v skladu z obveznostmi Unije na področju temeljnih pravic ter se morajo osredotočati na ciljno usmerjen sodni pregon in obveščevalne dejavnosti, za katere je dokazano, da zmanjšujejo stopnjo kriminala in preprečujejo teroristične napade;

| 2. | poudarja, da so svoboda, varnost in pravica cilji, ki jim je treba slediti sočasno, in meni, da mora biti izvajanje listine EU temelj vsake dobro premišljene strategije notranje varnosti; opozarja, da je treba za uresničevanje svobode in pravice varnost vedno zagotavljati v skladu z načeli Pogodb in pravne države ter obveznostmi Unije na področju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so svoboda, varnost in pravica cilji, ki jim je treba slediti sočasno, in meni, da mora biti izvajanje listine EU temelj vsake dobro premišljene strategije notranje varnosti; opozarja, da je treba za uresničevanje svobode in pravice varnost vedno zagotavljati v skladu z načeli Pogodb in pravne države ter obveznostmi Unije na področju temeljnih pravic;

| 3. | je seznanjen z napredkom, ki so ga dosegle države članice in Komisija na področju političnega cikla EU o organiziranem in hujšem mednarodnem kriminalu, in sicer za uresničevanje splošnih strateških ciljev z ukrepi, ki temeljijo na medvladnem sodelovanju na operativni ravni; vendarle meni, da je potrebna jasna razmejitev nalog med ravnjo EU in nacionalno ravnjo, da mora biti Parlament udeležen v procesu usmerjanja politike, njenega izvajanja in ocenjevanja rezultatov ter da je treba leta 2013 izvesti natančno oceno evropskega političnega cikla; poleg tega meni, da je treba ta cikel glede na njegovo naravo preimenovati v „operativni cikel EU“; poziva države članice, naj redno ocenjujejo skladnost nacionalnih programov za boj proti organiziranemu kriminalu s programi, ki so oblikovani na evropski ravni, in naj v sodelovanju z evropskimi institucijami in agencijami ter nacionalnimi parlamenti preučijo dosežene rezultate in prihodnje možnosti z evropskega strateškega in operativnega vidika; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z napredkom, ki so ga dosegle države članice in Komisija na področju političnega cikla EU o organiziranem in hujšem mednarodnem kriminalu, in sicer za uresničevanje splošnih strateških ciljev z ukrepi, ki temeljijo na medvladnem sodelovanju na operativni ravni; vendarle meni, da je potrebna jasna razmejitev nalog med ravnjo EU in nacionalno ravnjo, da mora biti Parlament udeležen v procesu usmerjanja politike, njenega izvajanja in ocenjevanja rezultatov ter da je treba leta 2013 izvesti natančno oceno evropskega političnega cikla; poleg tega meni, da je treba ta cikel glede na njegovo naravo preimenovati v „operativni cikel EU“; poziva države članice, naj redno ocenjujejo skladnost nacionalnih programov za boj proti organiziranemu kriminalu s programi, ki so oblikovani na evropski ravni, in naj v sodelovanju z evropskimi institucijami in agencijami ter nacionalnimi parlamenti preučijo dosežene rezultate in prihodnje možnosti z evropskega strateškega in operativnega vidika;

| 4. | meni, da je treba v večletnem okviru 2014–2020 predvideti tudi zadostna finančna sredstva, da bi takšno strategijo izvedli z uporabo za to namenjenega sklada; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba v večletnem okviru 2014–2020 predvideti tudi zadostna finančna sredstva, da bi takšno strategijo izvedli z uporabo za to namenjenega sklada;

| 5. | opozarja, da si pristojnost za varnostno politiko delijo EU in države članice ter da je treba na tem področju upoštevati načelo subsidiarnosti; meni, da bi lahko okvir strategije notranje varnosti prispeval k dodani vrednosti prizadevanj vseh institucij EU in držav članic na tem področju, in sicer s celovitim in skladnim pristopom; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da si pristojnost za varnostno politiko delijo EU in države članice ter da je treba na tem področju upoštevati načelo subsidiarnosti; meni, da bi lahko okvir strategije notranje varnosti prispeval k dodani vrednosti prizadevanj vseh institucij EU in držav članic na tem področju, in sicer s celovitim in skladnim pristopom;

| 6. | meni, da je celovita ter na dokazih in znanju temelječa evropska analiza groženj, ki jih je treba obravnavati, bistven pogoj za učinkovito strategijo notranje varnosti, in da bi moral Europol ob podpori institucij, organov in agencij EU tako vseevropsko analizo izvesti na osnovi bolj pregledne in trdne metodologije za oceno groženj ter s pomočjo obsežnih prispevkov držav članic; |
| --- | --- |

6.

meni, da je celovita ter na dokazih in znanju temelječa evropska analiza groženj, ki jih je treba obravnavati, bistven pogoj za učinkovito strategijo notranje varnosti, in da bi moral Europol ob podpori institucij, organov in agencij EU tako vseevropsko analizo izvesti na osnovi bolj pregledne in trdne metodologije za oceno groženj ter s pomočjo obsežnih prispevkov držav članic;

| 7. | opozarja, da je Evropski parlament sedaj polnopravni institucionalni akter na področju varnostne politike in je zato upravičen, da aktivno sodeluje pri določanju elementov in prednostnih nalog strategije notranje varnosti in evropskega modela varnosti ter pri ocenjevanju teh instrumentov, tudi z rednim pregledom izvajanja strategije notranje varnosti, ki ga skupaj opravljajo Evropski parlament, nacionalni parlamenti in Svet v skladu s členoma 70 in 71 PDEU in členom 6(2) sklepa o ustanovitvi odbora za notranjo varnost (COSI); |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je Evropski parlament sedaj polnopravni institucionalni akter na področju varnostne politike in je zato upravičen, da aktivno sodeluje pri določanju elementov in prednostnih nalog strategije notranje varnosti in evropskega modela varnosti ter pri ocenjevanju teh instrumentov, tudi z rednim pregledom izvajanja strategije notranje varnosti, ki ga skupaj opravljajo Evropski parlament, nacionalni parlamenti in Svet v skladu s členoma 70 in 71 PDEU in členom 6(2) sklepa o ustanovitvi odbora za notranjo varnost (COSI);

| 8. | v zvezi s tem in na podlagi obstoječega sodelovanja med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti potrjuje zamisel o „parlamentarnem političnem ciklu“, ki mora biti natančno usklajen, med drugim z letnim poročanjem Komisije na tem področju, in se mora zaključiti z letnim parlamentarnim poročilom o trenutnem stanju v zvezi s strategijo notranje varnosti; |
| --- | --- |

8.

v zvezi s tem in na podlagi obstoječega sodelovanja med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti potrjuje zamisel o „parlamentarnem političnem ciklu“, ki mora biti natančno usklajen, med drugim z letnim poročanjem Komisije na tem področju, in se mora zaključiti z letnim parlamentarnim poročilom o trenutnem stanju v zvezi s strategijo notranje varnosti;

| 9. | poudarja pomen skladnosti in sinergije med notranjimi in zunanjimi vidiki varnosti ter izpostavlja, kako pomembno je, da so ukrepi in dejavnosti za izvajanje strategije notranje varnosti skladni z obveznostmi Unije na področju temeljnih pravic, zlasti členi 2, 6 in 7 PEU, s cilji zunanje politike iz člena 21 PEU ter z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic in humanitarnim pravom; je seznanjen s skupnim dokumentom o okrepitvi povezave med skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP), akterji na območju svobode, varnosti in pravice in dejavnostmi iz načrta; poudarja pomen ustrezne izmenjave informacij, posvetovanja in sodelovanja z vsemi akterji ter rešitev, ki namesto odzivanja na dogodke spodbujajo njihovo preprečevanje; z veseljem pričakuje rezultate dejavnosti v okviru izvajanja stockholmskega programa o skladnosti med ukrepi držav članic in EU v okviru zunanje razsežnosti PNZ ter prizadevanja za morebitno posodobitev strategije zunanje varnosti EU; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen skladnosti in sinergije med notranjimi in zunanjimi vidiki varnosti ter izpostavlja, kako pomembno je, da so ukrepi in dejavnosti za izvajanje strategije notranje varnosti skladni z obveznostmi Unije na področju temeljnih pravic, zlasti členi 2, 6 in 7 PEU, s cilji zunanje politike iz člena 21 PEU ter z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic in humanitarnim pravom; je seznanjen s skupnim dokumentom o okrepitvi povezave med skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP), akterji na območju svobode, varnosti in pravice in dejavnostmi iz načrta; poudarja pomen ustrezne izmenjave informacij, posvetovanja in sodelovanja z vsemi akterji ter rešitev, ki namesto odzivanja na dogodke spodbujajo njihovo preprečevanje; z veseljem pričakuje rezultate dejavnosti v okviru izvajanja stockholmskega programa o skladnosti med ukrepi držav članic in EU v okviru zunanje razsežnosti PNZ ter prizadevanja za morebitno posodobitev strategije zunanje varnosti EU;

| 10. | poudarja, da bi se morala celotna strategija notranje varnosti dolgoročno bolj osredotočiti na jasno povezavo med zunanjimi grožnjami in pomanjkanjem oziroma neučinkovitim izvajanjem strategije in ukrepov, ki bi bili lahko temeljnega pomena za preprečevanje varnostnih groženj, kot so namenska razvojna pomoč, strategija za odpravo revščine ali programi obnove po naravnih nesrečah ali nesrečah, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi se morala celotna strategija notranje varnosti dolgoročno bolj osredotočiti na jasno povezavo med zunanjimi grožnjami in pomanjkanjem oziroma neučinkovitim izvajanjem strategije in ukrepov, ki bi bili lahko temeljnega pomena za preprečevanje varnostnih groženj, kot so namenska razvojna pomoč, strategija za odpravo revščine ali programi obnove po naravnih nesrečah ali nesrečah, ki jih povzroči človek;

| 11. | je seznanjen z opredelitvijo petih ključnih področij, za katera so bili na ravni EU in držav članic predlagani različni konkretni ukrepi; meni, da niso našteti vsi cilji in da bi bil lahko vrstni red prednostnih nalog bolje strukturiran; poudarja, da je boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ključna prednostna naloga strategije notranje varnosti, kar mora tudi ostati; meni, da je treba obravnavati tudi zaščito pred nesrečami, ki jih povzroči človek, in naravnimi nesrečami, vključno z okvarami temeljne infrastrukture; meni, da v okviru strategije notranje varnosti ni popolnoma upravičeno ali ustrezno sprejemati ukrepe na področju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, ki so predmet posebne poglobljene razprave; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen z opredelitvijo petih ključnih področij, za katera so bili na ravni EU in držav članic predlagani različni konkretni ukrepi; meni, da niso našteti vsi cilji in da bi bil lahko vrstni red prednostnih nalog bolje strukturiran; poudarja, da je boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ključna prednostna naloga strategije notranje varnosti, kar mora tudi ostati; meni, da je treba obravnavati tudi zaščito pred nesrečami, ki jih povzroči človek, in naravnimi nesrečami, vključno z okvarami temeljne infrastrukture; meni, da v okviru strategije notranje varnosti ni popolnoma upravičeno ali ustrezno sprejemati ukrepe na področju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, ki so predmet posebne poglobljene razprave;

| 12. | meni, da predstavlja organizirani kriminal v vseh svojih oblikah, vključno z mafijskimi združenji, veliko nevarnost za svobodo, varnost in pravico državljanov EU, zato mora boj proti njemu ostati prednostna naloga, v skladu s priporočili iz resolucije Parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o organiziranemu kriminalu v Evropski uniji ter ob upoštevanju posebnih podatkov in informacij o obstoječem sodelovanju med EU in državami članicami na področju boja proti mafijskim združenjem, pranju denarja, korupciji, gospodarskemu kriminalu in drugim oblikam organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

12.

meni, da predstavlja organizirani kriminal v vseh svojih oblikah, vključno z mafijskimi združenji, veliko nevarnost za svobodo, varnost in pravico državljanov EU, zato mora boj proti njemu ostati prednostna naloga, v skladu s priporočili iz resolucije Parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o organiziranemu kriminalu v Evropski uniji ter ob upoštevanju posebnih podatkov in informacij o obstoječem sodelovanju med EU in državami članicami na področju boja proti mafijskim združenjem, pranju denarja, korupciji, gospodarskemu kriminalu in drugim oblikam organiziranega kriminala;

| 13. | poziva Komisijo in Svet, naj v varnostnem načrtu EU namenita prednost boju proti korupciji, čemur naj nakažeta tudi ustrezna sredstva, saj stockholmski program (4.1) korupcijo uvršča med čezmejna tveganja, ki še naprej ogrožajo notranjo varnost Unije, proti njim pa so potrebni jasni in obsežni ukrepi; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in Svet, naj v varnostnem načrtu EU namenita prednost boju proti korupciji, čemur naj nakažeta tudi ustrezna sredstva, saj stockholmski program (4.1) korupcijo uvršča med čezmejna tveganja, ki še naprej ogrožajo notranjo varnost Unije, proti njim pa so potrebni jasni in obsežni ukrepi;

| 14. | poudarja pomen preprečevanja in boja proti terorizmu in z njim povezanim dejavnostim, med njimi njegovim financiranjem, in z veseljem pričakuje predlog za okvir administrativnih ukrepov, kot je zamrznitev sredstev oseb, ki so osumljene terorizma v skladu s členom 75 PDEU; poleg tega, onstran posebnega okvira strategije notranje varnosti, poziva Komisijo in države članice, naj preučijo sprejetje posebne zakonodaje o žrtvah terorizma, da bi priznali njihov javni značaj, in naj vanjo vključijo natančnejše določbe, ki bi zagotavljale ustrezno zaščito, podporo in priznavanje; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen preprečevanja in boja proti terorizmu in z njim povezanim dejavnostim, med njimi njegovim financiranjem, in z veseljem pričakuje predlog za okvir administrativnih ukrepov, kot je zamrznitev sredstev oseb, ki so osumljene terorizma v skladu s členom 75 PDEU; poleg tega, onstran posebnega okvira strategije notranje varnosti, poziva Komisijo in države članice, naj preučijo sprejetje posebne zakonodaje o žrtvah terorizma, da bi priznali njihov javni značaj, in naj vanjo vključijo natančnejše določbe, ki bi zagotavljale ustrezno zaščito, podporo in priznavanje;

| 15. | meni, da je nujno potreben odločen boj proti okoljskemu, gospodarskemu in korporacijskemu kriminalu, ki posebej škodljivo vpliva na življenjske pogoje državljanov EU, zlasti v času krize; v zvezi s tem obžaluje ukrepe, ki so jih sprejele nekatere države članice in so namenjeni ublažitvi kazni za kazniva dejanja na teh področjih; prav tako opozarja na neskladnost med predlogi s teh področij in stigmatizacijo nekaterih manj pomembnih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

15.

meni, da je nujno potreben odločen boj proti okoljskemu, gospodarskemu in korporacijskemu kriminalu, ki posebej škodljivo vpliva na življenjske pogoje državljanov EU, zlasti v času krize; v zvezi s tem obžaluje ukrepe, ki so jih sprejele nekatere države članice in so namenjeni ublažitvi kazni za kazniva dejanja na teh področjih; prav tako opozarja na neskladnost med predlogi s teh področij in stigmatizacijo nekaterih manj pomembnih kaznivih dejanj;

| 16. | pozdravlja dejstvo, da ima boj proti kibernetskemu kriminalu v strategiji notranje varnosti prednostno vlogo, in poudarja, da je treba pozornost nameniti preprečevanju; je seznanjen z zavezo Komisije, da v letu 2012 razvije vseevropsko strategijo za varnost v internetu, in jo pri tem podpira; poziva države članice, naj ratificirajo konvencijo Sveta Evrope o kibernetskem kriminalu; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dejstvo, da ima boj proti kibernetskemu kriminalu v strategiji notranje varnosti prednostno vlogo, in poudarja, da je treba pozornost nameniti preprečevanju; je seznanjen z zavezo Komisije, da v letu 2012 razvije vseevropsko strategijo za varnost v internetu, in jo pri tem podpira; poziva države članice, naj ratificirajo konvencijo Sveta Evrope o kibernetskem kriminalu;

| 17. | poudarja, da je krepitev policijskega in pravosodnega sodelovanja v EU, med drugim prek Europola in Eurojusta ter ustreznega usposabljanja, ključnega pomena za razvoj ustrezne strategije notranje varnosti ter da mora vključevati pristojne organe držav članic ter institucije in agencije EU, poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo, da to postane prednostna naloga strategije notranje varnosti; prav tako poziva k vzpostavitvi ustreznih in skladnih pravnih instrumentov za lažjo uporabo dokaznega materiala; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je krepitev policijskega in pravosodnega sodelovanja v EU, med drugim prek Europola in Eurojusta ter ustreznega usposabljanja, ključnega pomena za razvoj ustrezne strategije notranje varnosti ter da mora vključevati pristojne organe držav članic ter institucije in agencije EU, poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo, da to postane prednostna naloga strategije notranje varnosti; prav tako poziva k vzpostavitvi ustreznih in skladnih pravnih instrumentov za lažjo uporabo dokaznega materiala;

| 18. | izpostavlja prispevek misij SVOP k spodbujanju spoštovanja vladavine prava in ohranjanju miru in varnosti v sosedstvu EU in po vsem svetu ter s tem njihov prispevek k preprečevanju propadanja držav in odpravljanju varnih zatočišč za mednarodne kriminalne in teroristične dejavnosti; |
| --- | --- |

18.

izpostavlja prispevek misij SVOP k spodbujanju spoštovanja vladavine prava in ohranjanju miru in varnosti v sosedstvu EU in po vsem svetu ter s tem njihov prispevek k preprečevanju propadanja držav in odpravljanju varnih zatočišč za mednarodne kriminalne in teroristične dejavnosti;

| 19. | v zvezi s tem obžaluje, da strategija notranje varnosti še vedno ne vključuje ustrezne sodne razsežnosti; opozarja, da je treba v skladu s stockholmskim programom okrepiti medsebojno zaupanje, in sicer s postopnim razvojem evropske pravosodne kulture, ki bo temeljila na različnosti pravnih sistemov in enotnosti evropskega prava, in da bi morali biti pravosodni sistemi držav članic sposobni skupnega skladnega in učinkovitega delovanja, v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi tradicijami; meni, da je treba niz prednostnih nalog na področju pravosodnega sodelovanja določiti ob upoštevanju tesne povezanosti vseh vidikov območja iz naslova V PDEU, torej območja svobode, varnosti in pravice; poudarja pomen ustreznega izvajanja sporazumov o pravosodnem sodelovanju s tretjimi državami; |
| --- | --- |

19.

v zvezi s tem obžaluje, da strategija notranje varnosti še vedno ne vključuje ustrezne sodne razsežnosti; opozarja, da je treba v skladu s stockholmskim programom okrepiti medsebojno zaupanje, in sicer s postopnim razvojem evropske pravosodne kulture, ki bo temeljila na različnosti pravnih sistemov in enotnosti evropskega prava, in da bi morali biti pravosodni sistemi držav članic sposobni skupnega skladnega in učinkovitega delovanja, v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi tradicijami; meni, da je treba niz prednostnih nalog na področju pravosodnega sodelovanja določiti ob upoštevanju tesne povezanosti vseh vidikov območja iz naslova V PDEU, torej območja svobode, varnosti in pravice; poudarja pomen ustreznega izvajanja sporazumov o pravosodnem sodelovanju s tretjimi državami;

| 20. | meni, da je treba v zvezi z razmerjem med notranjo in zunanjo varnostjo dodatno spodbuditi sodelovanje EU z ostalimi mednarodnimi institucijami, kot sta NATO in OVSE; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba v zvezi z razmerjem med notranjo in zunanjo varnostjo dodatno spodbuditi sodelovanje EU z ostalimi mednarodnimi institucijami, kot sta NATO in OVSE;

| 21. | poudarja, da je boj proti terorizmu bistvenega pomena za strategijo notranje varnosti, katere cilje in orodja je treba ustrezno oceniti, kot navaja resolucija Parlamenta z dne 14. decembra 2011 o „politiki za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost“; poudarja, da je treba skupaj s pregonom in odzivom še naprej dajati prednost politiki preprečevanja in zaščite; v tem okviru meni, da je treba večji poudarek nameniti ciljno usmerjenemu kazenskemu pregonu in obveščevalnim dejavnostim z dokazano zmožnostjo preprečevanja terorističnih napadov, ki jih je treba izvajati v skladu z načelom nujnosti in sorazmernosti, ob spoštovanju temeljnih pravic ter z ustreznim nadzorom in odgovornostjo; opozarja, da je to bistvenega pomena, če želi biti EU verodostojen akter pri spodbujanju temeljnih pravic tako znotraj kot zunaj svojih meja; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je boj proti terorizmu bistvenega pomena za strategijo notranje varnosti, katere cilje in orodja je treba ustrezno oceniti, kot navaja resolucija Parlamenta z dne 14. decembra 2011 o „politiki za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost“; poudarja, da je treba skupaj s pregonom in odzivom še naprej dajati prednost politiki preprečevanja in zaščite; v tem okviru meni, da je treba večji poudarek nameniti ciljno usmerjenemu kazenskemu pregonu in obveščevalnim dejavnostim z dokazano zmožnostjo preprečevanja terorističnih napadov, ki jih je treba izvajati v skladu z načelom nujnosti in sorazmernosti, ob spoštovanju temeljnih pravic ter z ustreznim nadzorom in odgovornostjo; opozarja, da je to bistvenega pomena, če želi biti EU verodostojen akter pri spodbujanju temeljnih pravic tako znotraj kot zunaj svojih meja;

| 22. | meni, da je nujno treba razviti mehanizme preprečevanja, zlasti da bi lahko zgodaj odkrili znake nasilne radikalizacije ali groženj, vključno z grožnjami nasilnega ali militantnega ekstremizma; opozarja na pomen ukrepov za preprečevanje nasilne radikalizacije ranljivih skupin prebivalstva in se veseli prihodnjega dela z mrežo EU za ozaveščanje o radikalizaciji, katere misija je spodbujanje izmenjave znanj in ozaveščenosti ter iskanje novih rešitev; |
| --- | --- |

22.

meni, da je nujno treba razviti mehanizme preprečevanja, zlasti da bi lahko zgodaj odkrili znake nasilne radikalizacije ali groženj, vključno z grožnjami nasilnega ali militantnega ekstremizma; opozarja na pomen ukrepov za preprečevanje nasilne radikalizacije ranljivih skupin prebivalstva in se veseli prihodnjega dela z mrežo EU za ozaveščanje o radikalizaciji, katere misija je spodbujanje izmenjave znanj in ozaveščenosti ter iskanje novih rešitev;

| 23. | pozdravlja osredotočenost strategije notranje varnosti na varnost na mejah, vendar meni, da upravljanje meja in mobilnost ljudi niso zgolj varnostna vprašanja, ampak tudi ključni elementi širše politične strategije, ki poleg varnostnega vidika vključuje tudi politiko priseljevanja, azila, razvojno politiko na ravni EU in politike, ki v tretjih državah spodbujajo gospodarski, socialni in demokratični razvoj ter človekove pravice; poleg tega poudarja, da je treba varnost zagotavljati ob upoštevanju dosežkov Unije, tj. pravice do prostega pretoka prek notranjih meja; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja osredotočenost strategije notranje varnosti na varnost na mejah, vendar meni, da upravljanje meja in mobilnost ljudi niso zgolj varnostna vprašanja, ampak tudi ključni elementi širše politične strategije, ki poleg varnostnega vidika vključuje tudi politiko priseljevanja, azila, razvojno politiko na ravni EU in politike, ki v tretjih državah spodbujajo gospodarski, socialni in demokratični razvoj ter človekove pravice; poleg tega poudarja, da je treba varnost zagotavljati ob upoštevanju dosežkov Unije, tj. pravice do prostega pretoka prek notranjih meja;

| 24. | poudarja pomen usklajevanja ukrepov držav članic na področju upravljanja zunanjih meja in izpostavlja, da je tesno sodelovanje s sosednjimi državami, ki mejijo na EU, bistvenega pomena za omogočanje prostega pretoka ter okrepljene solidarnosti in varnosti na zunanjih mejah; poudarja, da bi morala postopna uvedba integriranega upravljanja meja olajšati potovanja; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomen usklajevanja ukrepov držav članic na področju upravljanja zunanjih meja in izpostavlja, da je tesno sodelovanje s sosednjimi državami, ki mejijo na EU, bistvenega pomena za omogočanje prostega pretoka ter okrepljene solidarnosti in varnosti na zunanjih mejah; poudarja, da bi morala postopna uvedba integriranega upravljanja meja olajšati potovanja;

| 25. | zato meni, da mora strategija notranje varnosti odražati vizijo stockholmskega programa in da bi bilo koristno pred koncem leta 2013 izvesti „vmesni“ parlamentarni pregled stockholmskega programa, da bi ocenili njegove strateške, zakonodajne in finančne prednostne naloge; prav tako meni, da je poleg drugih agencij in organov potrebna dodatna ocena v zvezi z evropskimi agencijami, ki so v fazi „lizbonizacije“ (Europol, Eurojust in Evropska pravosodna mreža); opozarja, da morajo biti ukrepi in dejavnosti agencij v skladu z njihovimi mandati, kot so opredeljeni v sklepih o njihovem izvajanju in delovanju, ter morajo spoštovati demokratične vrednote in načela ter svoboščine in temeljne pravice iz Listine EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

25.

zato meni, da mora strategija notranje varnosti odražati vizijo stockholmskega programa in da bi bilo koristno pred koncem leta 2013 izvesti „vmesni“ parlamentarni pregled stockholmskega programa, da bi ocenili njegove strateške, zakonodajne in finančne prednostne naloge; prav tako meni, da je poleg drugih agencij in organov potrebna dodatna ocena v zvezi z evropskimi agencijami, ki so v fazi „lizbonizacije“ (Europol, Eurojust in Evropska pravosodna mreža); opozarja, da morajo biti ukrepi in dejavnosti agencij v skladu z njihovimi mandati, kot so opredeljeni v sklepih o njihovem izvajanju in delovanju, ter morajo spoštovati demokratične vrednote in načela ter svoboščine in temeljne pravice iz Listine EU o temeljnih pravicah;

| 26. | opominja, da morata biti obdelava in zbiranje osebnih podatkov v okviru strategije notranje varnosti v vseh okoliščinah v skladu z načeli EU o varstvu podatkov, zlasti glede potrebnosti, sorazmernosti in zakonitosti, ter z ustrezno zakonodajo EU na tem področju; pozdravlja predloge v zvezi z varstvom podatkov, ki jih je 25. januarja 2012 predložila Komisija, vendar meni, da mora biti predlog direktive na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in kazenskega pregona bolj ambiciozen ter mora predvidevati strožje zaščitne ukrepe, zlasti v določbah o profiliranju in avtomatski obdelavi; |
| --- | --- |

26.

opominja, da morata biti obdelava in zbiranje osebnih podatkov v okviru strategije notranje varnosti v vseh okoliščinah v skladu z načeli EU o varstvu podatkov, zlasti glede potrebnosti, sorazmernosti in zakonitosti, ter z ustrezno zakonodajo EU na tem področju; pozdravlja predloge v zvezi z varstvom podatkov, ki jih je 25. januarja 2012 predložila Komisija, vendar meni, da mora biti predlog direktive na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in kazenskega pregona bolj ambiciozen ter mora predvidevati strožje zaščitne ukrepe, zlasti v določbah o profiliranju in avtomatski obdelavi;

| 27. | v zvezi s tem ponovno potrjuje potrebo po ustreznem demokratičnem nadzoru in ocenjevanju dela agencij, ki so povezane z območjem svobode, varnosti in pravice, da bi se izognili tveganju zameglitve ločnice med političnim svetovanjem in dejanskim oblikovanjem politike v povezavi s temi agencijami; |
| --- | --- |

27.

v zvezi s tem ponovno potrjuje potrebo po ustreznem demokratičnem nadzoru in ocenjevanju dela agencij, ki so povezane z območjem svobode, varnosti in pravice, da bi se izognili tveganju zameglitve ločnice med političnim svetovanjem in dejanskim oblikovanjem politike v povezavi s temi agencijami;

| 28. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj predstavita predlog – načrtovan za leto 2011 – za izvajanje solidarnostne klavzule, ki ne sme privesti do podvajanja obstoječih pobud, ampak mora določiti okvir za uporabo in usklajevanje veljavnih nacionalnih instrumentov in instrumentov EU, vključno s SVOP, v situacijah, ki izhajajo iz člena 22 PDEU; meni, da bo le celovit nabor možnosti, ki se bodo pojavile z izvajanjem solidarnostne klavzule med vsemi državami članicami, omogočil EU, da bo povsem pripravljena na preprečevanje vsakršnih groženj za varnost ene ali več držav članic ter na varno in usklajeno odzivanje nanje. |
| --- | --- |

28.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj predstavita predlog – načrtovan za leto 2011 – za izvajanje solidarnostne klavzule, ki ne sme privesti do podvajanja obstoječih pobud, ampak mora določiti okvir za uporabo in usklajevanje veljavnih nacionalnih instrumentov in instrumentov EU, vključno s SVOP, v situacijah, ki izhajajo iz člena 22 PDEU; meni, da bo le celovit nabor možnosti, ki se bodo pojavile z izvajanjem solidarnostne klavzule med vsemi državami članicami, omogočil EU, da bo povsem pripravljena na preprečevanje vsakršnih groženj za varnost ene ali več držav članic ter na varno in usklajeno odzivanje nanje.

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 52, 3.3.2010, str. 50.

(2)  „Varna Evropa v boljšem svetu – Evropska varnostna strategija“, ki jo je dne 12. decembra 2003 v Bruslju odobril Evropski svet in ki je bila sestavljena v skladu s pristojnostmi visokega predstavnika EU Javierja Solane.

(3)  „Poročilo o izvajanju evropske varnostne strategije – Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu“, S407/08.

(4)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 12.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0459.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0388.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0577.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/7

---

Torek, 22. maj 2012Pristop EU do kazenskega prava

P7_TA(2012)0208

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o pristopu EU do kazenskega prava (2010/2310(INI))

2013/C 264 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti poglavja 4 naslova V tretjega dela z naslovom „Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti poglavja 4 naslova V tretjega dela z naslovom „Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah“,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenega naslova VI o sodnem varstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenega naslova VI o sodnem varstvu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom „Oblikovanje kazenskopravne politike EU: zagotavljanje učinkovitega izvajanja politik EU s pomočjo kazenskega prava“ (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom „Oblikovanje kazenskopravne politike EU: zagotavljanje učinkovitega izvajanja politik EU s pomočjo kazenskega prava“ (COM(2011)0573),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. novembra 2009 o vzorčnih določbah o usmerjanju posvetovanj Sveta na področju kazenskega prava, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. novembra 2009 o vzorčnih določbah o usmerjanju posvetovanj Sveta na področju kazenskega prava,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o organiziranem kriminalu v Evropski uniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o organiziranem kriminalu v Evropski uniji (1),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 7. maja 2009 o razvoju kazenskopravnega območja EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 7. maja 2009 o razvoju kazenskopravnega območja EU (2),

| — | ob upoštevanju svojih študij o „harmonizaciji kazenskega prava v EU“ (3) in o „razvoju kazenskopravnega območja EU“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih študij o „harmonizaciji kazenskega prava v EU“ (3) in o „razvoju kazenskopravnega območja EU“ (4),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0144/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0144/2012),

| A. | ker v skladu s členom 3(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) Unija svojim državljanom nudi območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na katerem je v povezavi z ustreznimi ukrepi, med drugim glede preprečevanja kriminala in boja proti njemu, zagotovljeno prosto gibanje oseb; |
| --- | --- |

A.

ker v skladu s členom 3(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) Unija svojim državljanom nudi območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na katerem je v povezavi z ustreznimi ukrepi, med drugim glede preprečevanja kriminala in boja proti njemu, zagotovljeno prosto gibanje oseb;

| B. | ker lahko Parlament in Svet v skladu s členom 83 PDEU določita minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij; |
| --- | --- |

B.

ker lahko Parlament in Svet v skladu s členom 83 PDEU določita minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij;

| C. | ker člen 83(3) PDEU istočasno uvaja postopek zasilne zavore za primer, kadar članica Sveta meni, da bi predlagani zakonodajni ukrep vplival na temeljna načela njenega kazenskega pravnega sistema, s čimer priznava, da kazensko pravo pogosto odraža osnovne vrednote, navade in odločitve določene družbe, čeprav ob polnem spoštovanju mednarodnega prava o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker člen 83(3) PDEU istočasno uvaja postopek zasilne zavore za primer, kadar članica Sveta meni, da bi predlagani zakonodajni ukrep vplival na temeljna načela njenega kazenskega pravnega sistema, s čimer priznava, da kazensko pravo pogosto odraža osnovne vrednote, navade in odločitve določene družbe, čeprav ob polnem spoštovanju mednarodnega prava o človekovih pravicah;

| D. | ker sta načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kot sta omenjeni v členu 5 PEU, v primeru zakonodajnih predlogov o kazenskem pravu zato še posebej pomembni; |
| --- | --- |

D.

ker sta načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kot sta omenjeni v členu 5 PEU, v primeru zakonodajnih predlogov o kazenskem pravu zato še posebej pomembni;

| E. | ker so sistemi kazenskega prava in kazenskih postopkov držav članic nastajali več stoletij in ima vsaka država specifične usmeritve in posebnosti, zato je treba urejanje osrednjih področij kazenskega prava prepustiti državam članicam; |
| --- | --- |

E.

ker so sistemi kazenskega prava in kazenskih postopkov držav članic nastajali več stoletij in ima vsaka država specifične usmeritve in posebnosti, zato je treba urejanje osrednjih področij kazenskega prava prepustiti državam članicam;

| F. | ker se načelo vzajemnega priznavanja začenja uporabljati na vedno več političnih področjih, zlasti v zvezi s sodbami in sodnimi odločbami, in ker je pogojeno z medsebojnim zaupanjem, ki terja vzpostavitev minimalnih standardov zaščite na najvišji možni ravni; |
| --- | --- |

F.

ker se načelo vzajemnega priznavanja začenja uporabljati na vedno več političnih področjih, zlasti v zvezi s sodbami in sodnimi odločbami, in ker je pogojeno z medsebojnim zaupanjem, ki terja vzpostavitev minimalnih standardov zaščite na najvišji možni ravni;

| G. | ker naj bi usklajevanje kazenskega prava v EU prispevalo k razvoju skupne pravne kulture EU v boju proti kriminalu, kar dopolnjuje nacionalne pravne tradicije, vendar jih ne nadomešča, in pozitivno vpliva na medsebojno zaupanje med državami članicami EU v zvezi z njihovimi pravnimi sistemi; |
| --- | --- |

G.

ker naj bi usklajevanje kazenskega prava v EU prispevalo k razvoju skupne pravne kulture EU v boju proti kriminalu, kar dopolnjuje nacionalne pravne tradicije, vendar jih ne nadomešča, in pozitivno vpliva na medsebojno zaupanje med državami članicami EU v zvezi z njihovimi pravnimi sistemi;

| H. | ker mora kazensko pravo tvoriti skladen zakonodajni sistem, ki ga ureja sklop temeljnih načel in standardov dobrega upravljanja ob polnem spoštovanju Listine EU o temeljnih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah in ostalih mednarodnih konvencij o človekovih pravicah, ki so jih podpisale države članice; |
| --- | --- |

H.

ker mora kazensko pravo tvoriti skladen zakonodajni sistem, ki ga ureja sklop temeljnih načel in standardov dobrega upravljanja ob polnem spoštovanju Listine EU o temeljnih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah in ostalih mednarodnih konvencij o človekovih pravicah, ki so jih podpisale države članice;

| I. | ker je kazensko pravo – glede na to, da že po svoji naravi omejuje nekatere človekove pravice in temeljne svoboščine osumljenih, obtoženih ali obsojenih oseb, poleg morebitnega zaznamovalnega učinka kazenskih preiskav in ob upoštevanju, da prekomerna uporaba kazenske zakonodaje povzroča zmanjšanje njene učinkovitosti –, treba uporabljati kot skrajni ukrep (ultima ratio) za obravnavo jasno opredeljenega in določenega vedenja, ki ga ni mogoče učinkovito obravnavati z milejšimi ukrepi in ki zelo ogroža družbo ali posameznike; |
| --- | --- |

I.

ker je kazensko pravo – glede na to, da že po svoji naravi omejuje nekatere človekove pravice in temeljne svoboščine osumljenih, obtoženih ali obsojenih oseb, poleg morebitnega zaznamovalnega učinka kazenskih preiskav in ob upoštevanju, da prekomerna uporaba kazenske zakonodaje povzroča zmanjšanje njene učinkovitosti –, treba uporabljati kot skrajni ukrep (ultima ratio) za obravnavo jasno opredeljenega in določenega vedenja, ki ga ni mogoče učinkovito obravnavati z milejšimi ukrepi in ki zelo ogroža družbo ali posameznike;

| J. | ker bi kazenska zakonodaja EU kazni praviloma morala predpisovati samo za namerno storjena dejanja ali, v izjemnih okoliščinah, dejanja iz hude malomarnosti, temeljiti pa bi morala na načelu krivde posameznika (nulla poena sine culpa), pri čemer je v določenih primerih lahko upravičeno predvideti skupno odgovornost za določene vrste kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

J.

ker bi kazenska zakonodaja EU kazni praviloma morala predpisovati samo za namerno storjena dejanja ali, v izjemnih okoliščinah, dejanja iz hude malomarnosti, temeljiti pa bi morala na načelu krivde posameznika (nulla poena sine culpa), pri čemer je v določenih primerih lahko upravičeno predvideti skupno odgovornost za določene vrste kaznivih dejanj;

| K | ker morajo biti elementi kaznivega dejanja v skladu z zahtevo lex certa opisani natančno, da se zagotovi predvidljivost njene uporabe, obsega in pomena; |
| --- | --- |

K

ker morajo biti elementi kaznivega dejanja v skladu z zahtevo lex certa opisani natančno, da se zagotovi predvidljivost njene uporabe, obsega in pomena;

| L. | ker v primeru direktiv države članice pri odločanju o načinu prenosa določb v njihovo nacionalno zakonodajo ohranijo določeno svobodo, kar pomeni, da morata biti za izpolnjevanje zahteve lex certa tako zakonodaja EU kot tudi njen prenos v nacionalno zakonodajo najvišje možne kakovosti; |
| --- | --- |

L.

ker v primeru direktiv države članice pri odločanju o načinu prenosa določb v njihovo nacionalno zakonodajo ohranijo določeno svobodo, kar pomeni, da morata biti za izpolnjevanje zahteve lex certa tako zakonodaja EU kot tudi njen prenos v nacionalno zakonodajo najvišje možne kakovosti;

| M. | ker uvedba določb kazenskega prava EU ni omejena na območje svobode, varnosti in pravice, ampak se lahko nanaša na raznovrstne politike; |
| --- | --- |

M.

ker uvedba določb kazenskega prava EU ni omejena na območje svobode, varnosti in pravice, ampak se lahko nanaša na raznovrstne politike;

| N. | ker je Evropska unija določbe kazenskega prava doslej pogosto razvijala po potrebi (na ad hoc osnovi), to pa je povzročilo potrebo po večji skladnosti; |
| --- | --- |

N.

ker je Evropska unija določbe kazenskega prava doslej pogosto razvijala po potrebi (na ad hoc osnovi), to pa je povzročilo potrebo po večji skladnosti;

| O. | ker mora Parlament za to, da skupaj s sozakonodajalcem zagotovi skladen sistem kazenskega prava najvišje kakovosti, razviti lastne postopke; |
| --- | --- |

O.

ker mora Parlament za to, da skupaj s sozakonodajalcem zagotovi skladen sistem kazenskega prava najvišje kakovosti, razviti lastne postopke;

| P. | ker je za lažje sodelovanje med Komisijo, Svetom in Parlamentom na področju kazenskega prava potreben medinstitucionalni sporazum; |
| --- | --- |

P.

ker je za lažje sodelovanje med Komisijo, Svetom in Parlamentom na področju kazenskega prava potreben medinstitucionalni sporazum;

| Q. | ker člen 67(1) PDEU določa, da Unija vzpostavi območje svobode, varnosti in pravice ob spoštovanju temeljnih pravic in različnih pravnih sistemov in tradicij držav članic; |
| --- | --- |

Q.

ker člen 67(1) PDEU določa, da Unija vzpostavi območje svobode, varnosti in pravice ob spoštovanju temeljnih pravic in različnih pravnih sistemov in tradicij držav članic;

| 1. | poudarja, da morajo predlogi določb kazenskega materialnega prava EU v celoti upoštevati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da morajo predlogi določb kazenskega materialnega prava EU v celoti upoštevati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 2. | opozarja, da mora kazensko pravo v celoti spoštovati temeljne pravice osumljencev, obdolžencev in obsojencev; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da mora kazensko pravo v celoti spoštovati temeljne pravice osumljencev, obdolžencev in obsojencev;

| 3. | poudarja, da se v zvezi s tem ni dovolj sklicevati na abstraktne pojme ali simbolične učinke, ampak da je treba nujnost novih določb kazenskega materialnega prava prikazati z dokazi, ki jasno kažejo, da:






  — | se kazenske določbe osredotočajo na vedenje, ki znatno ogroža družbo, posameznike ali skupino posameznikov s finančnega ali nefinančnega vidika; |
| --- | --- | --- |

3.

poudarja, da se v zvezi s tem ni dovolj sklicevati na abstraktne pojme ali simbolične učinke, ampak da je treba nujnost novih določb kazenskega materialnega prava prikazati z dokazi, ki jasno kažejo, da:

—

se kazenske določbe osredotočajo na vedenje, ki znatno ogroža družbo, posameznike ali skupino posameznikov s finančnega ali nefinančnega vidika;

| — | za obravnavo takšnega vedenja niso na razpolago drugi ukrepi, ki pravice kratijo v manjši meri, |
| --- | --- |

—

za obravnavo takšnega vedenja niso na razpolago drugi ukrepi, ki pravice kratijo v manjši meri,

| — | je zadevno kaznivo dejanje posebej resne narave s čezmejno razsežnostjo ali ima neposreden negativen učinek na učinkovito izvajanje politike EU na področju, za katero veljajo usklajevalni ukrepi, |
| --- | --- |

—

je zadevno kaznivo dejanje posebej resne narave s čezmejno razsežnostjo ali ima neposreden negativen učinek na učinkovito izvajanje politike EU na področju, za katero veljajo usklajevalni ukrepi,

| — | je za preprečevanje kaznivega dejanja potrebno skupno delovanje, kar pomeni, da ima skupni pristop EU dodano praktično vrednost, pri čemer se, med drugim, upoštevata razširjenost in pogostnost tega kaznivega dejanja v državah članicah, |
| --- | --- |

—

je za preprečevanje kaznivega dejanja potrebno skupno delovanje, kar pomeni, da ima skupni pristop EU dodano praktično vrednost, pri čemer se, med drugim, upoštevata razširjenost in pogostnost tega kaznivega dejanja v državah članicah,

| — | v skladu s členom 49(3) Listine EU o temeljnih pravicah strogost predlaganih kazni ni nesorazmerna s kaznivim dejanjem; |
| --- | --- |

—

v skladu s členom 49(3) Listine EU o temeljnih pravicah strogost predlaganih kazni ni nesorazmerna s kaznivim dejanjem;

| 4. | priznava pomen drugih splošnih načel, ki urejajo kazensko pravo, kot so:






  — | načelo krivde posameznika (nulla poena sine culpa), ki kazni predpisuje samo za namerno storjena dejanja ali, v izjemnih primerih, dejanja iz hude malomarnosti, |
| --- | --- | --- |

4.

priznava pomen drugih splošnih načel, ki urejajo kazensko pravo, kot so:

—

načelo krivde posameznika (nulla poena sine culpa), ki kazni predpisuje samo za namerno storjena dejanja ali, v izjemnih primerih, dejanja iz hude malomarnosti,

| — | načelo pravne varnosti (lex certa): elementi kaznivega dejanja morajo biti natančno opisani, da posameznik lahko predvidi, za katera dejanja bo kazensko odgovoren, |
| --- | --- |

—

načelo pravne varnosti (lex certa): elementi kaznivega dejanja morajo biti natančno opisani, da posameznik lahko predvidi, za katera dejanja bo kazensko odgovoren,

| — | načelo prepovedi retroaktivnosti in načelo uporabe milejšega zakona (lex mitior): izvzetja iz načela retroaktivnosti so dovoljena samo, če koristijo storilcu; |
| --- | --- |

—

načelo prepovedi retroaktivnosti in načelo uporabe milejšega zakona (lex mitior): izvzetja iz načela retroaktivnosti so dovoljena samo, če koristijo storilcu;

| — | prepoved dvojnega kaznovanja (načelo ne bis in idem), ki prepoveduje, da bi se osebo, ki je bila zaradi kaznivega dejanja že pravnomočno obsojena ali oproščena po zakonih ene države članice, vnovič kazensko preganjalo ali kaznovalo v drugi državi članici; |
| --- | --- |

—

prepoved dvojnega kaznovanja (načelo ne bis in idem), ki prepoveduje, da bi se osebo, ki je bila zaradi kaznivega dejanja že pravnomočno obsojena ali oproščena po zakonih ene države članice, vnovič kazensko preganjalo ali kaznovalo v drugi državi članici;

| — | domneva nedolžnosti, v skladu s katero oseba, ki je obtožena kaznivega dejanja, velja za nedolžno, dokler njena krivda ni ugotovljena s pravnomočno sodbo; |
| --- | --- |

—

domneva nedolžnosti, v skladu s katero oseba, ki je obtožena kaznivega dejanja, velja za nedolžno, dokler njena krivda ni ugotovljena s pravnomočno sodbo;

| 5. | pozdravlja priznanje Komisije v njenem nedavnem sporočilu o kazenskopravni politiki EU, da bi moral biti prvi korak pri kazenski zakonodaji vedno odločitev o tem, ali naj se ukrepi kazenskega materialnega prava sploh sprejmejo; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja priznanje Komisije v njenem nedavnem sporočilu o kazenskopravni politiki EU, da bi moral biti prvi korak pri kazenski zakonodaji vedno odločitev o tem, ali naj se ukrepi kazenskega materialnega prava sploh sprejmejo;

| 6. | spodbuja Komisijo, naj predlaga ukrepe, ki spodbujajo bolj dosledno in skladno izvrševanje veljavnih določb kazenskega materialnega prava EU na nacionalni ravni, ne da bi to vplivalo na načeli nujnosti in subsidiarnosti; |
| --- | --- |

6.

spodbuja Komisijo, naj predlaga ukrepe, ki spodbujajo bolj dosledno in skladno izvrševanje veljavnih določb kazenskega materialnega prava EU na nacionalni ravni, ne da bi to vplivalo na načeli nujnosti in subsidiarnosti;

| 7. | poudarja, da je treba usklajevalne ukrepe predlagati predvsem zato, da se podpre uporaba načela vzajemnega priznavanja v praksi, ne pa le zato, da se razširi obseg usklajenega kazenskega prava EU; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba usklajevalne ukrepe predlagati predvsem zato, da se podpre uporaba načela vzajemnega priznavanja v praksi, ne pa le zato, da se razširi obseg usklajenega kazenskega prava EU;

| 8. | spodbuja Komisijo, naj v svoje ocene učinka še naprej vključuje preizkus nujnosti in sorazmernosti, gradi na najboljših praksah držav članic z visokimi postopkovnimi jamstvi, vključi oceno o spoštovanju temeljnih pravic in uvede preizkus, s katerim je mogoče ugotoviti, kako njeni predlogi odražajo zgoraj navedena splošna načela, ki urejajo kazensko pravo; |
| --- | --- |

8.

spodbuja Komisijo, naj v svoje ocene učinka še naprej vključuje preizkus nujnosti in sorazmernosti, gradi na najboljših praksah držav članic z visokimi postopkovnimi jamstvi, vključi oceno o spoštovanju temeljnih pravic in uvede preizkus, s katerim je mogoče ugotoviti, kako njeni predlogi odražajo zgoraj navedena splošna načela, ki urejajo kazensko pravo;

| 9. | poudarja, da je treba za okrepitev medsebojnega zaupanja oblikovati enotne standarde zaščite za osumljence in obdolžence v kazenskem postopku; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba za okrepitev medsebojnega zaupanja oblikovati enotne standarde zaščite za osumljence in obdolžence v kazenskem postopku;

| 10. | spodbuja Komisijo in države članice, naj razmislijo tudi o nezakonodajnih ukrepih, ki utrjujejo zaupanje med različnimi pravnimi sistemi držav članic, povečujejo skladnost in spodbujajo razvoj skupne pravne kulture EU za boj proti kriminalu; |
| --- | --- |

10.

spodbuja Komisijo in države članice, naj razmislijo tudi o nezakonodajnih ukrepih, ki utrjujejo zaupanje med različnimi pravnimi sistemi držav članic, povečujejo skladnost in spodbujajo razvoj skupne pravne kulture EU za boj proti kriminalu;

| 11. | poudarja potrebo po skladnejšem in visokokakovostnem pristopu EU h kazenskemu pravu ter izraža obžalovanje zaradi doslej uporabljanega razdrobljenega pristopa; |
| --- | --- |

11.

poudarja potrebo po skladnejšem in visokokakovostnem pristopu EU h kazenskemu pravu ter izraža obžalovanje zaradi doslej uporabljanega razdrobljenega pristopa;

| 12. | pozdravlja obstoj medsektorske usklajevalne skupine za kazensko pravo v okviru Komisije in slednjo poziva, naj Parlamentu zagotovi več natančnejših informacij o mandatu in delovanju te skupine; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja obstoj medsektorske usklajevalne skupine za kazensko pravo v okviru Komisije in slednjo poziva, naj Parlamentu zagotovi več natančnejših informacij o mandatu in delovanju te skupine;

| 13. | zahteva jasno določitev odgovornosti znotraj Komisije za usklajevanje vseh predlogov, ki vsebujejo določbe kazenskega prava, da bi tako zagotovili skladen pristop; |
| --- | --- |

13.

zahteva jasno določitev odgovornosti znotraj Komisije za usklajevanje vseh predlogov, ki vsebujejo določbe kazenskega prava, da bi tako zagotovili skladen pristop;

| 14. | pozdravlja obstoj delovne skupine Sveta za kazensko materialno pravo in poziva Svet, naj Parlamentu zagotovi podrobne informacije o tem, kako ta skupina sodeluje z ostalimi delovnimi skupinami Sveta, ki obravnavajo določbe kazenskega prava na drugih področjih politik zunaj pravosodja in notranjih zadev; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja obstoj delovne skupine Sveta za kazensko materialno pravo in poziva Svet, naj Parlamentu zagotovi podrobne informacije o tem, kako ta skupina sodeluje z ostalimi delovnimi skupinami Sveta, ki obravnavajo določbe kazenskega prava na drugih področjih politik zunaj pravosodja in notranjih zadev;

| 15. | poziva k medinstitucionalnemu sporazumu o načelih in delovnih metodah, ki bi urejal predloge za prihodnje določbe kazenskega materialnega prava EU, ter spodbuja Komisijo in Svet, naj ustanovita medinstitucionalno delovno skupino, v kateri bosta ti dve instituciji skupaj s Parlamentom lahko oblikovali takšen sporazum in razpravljali o splošnih zadevah, po potrebi v posvetovanju z neodvisnimi strokovnjaki, da se zagotovi skladnost v kazenskem pravu EU; |
| --- | --- |

15.

poziva k medinstitucionalnemu sporazumu o načelih in delovnih metodah, ki bi urejal predloge za prihodnje določbe kazenskega materialnega prava EU, ter spodbuja Komisijo in Svet, naj ustanovita medinstitucionalno delovno skupino, v kateri bosta ti dve instituciji skupaj s Parlamentom lahko oblikovali takšen sporazum in razpravljali o splošnih zadevah, po potrebi v posvetovanju z neodvisnimi strokovnjaki, da se zagotovi skladnost v kazenskem pravu EU;

| 16. | meni, da bi morala ta medinstitucionalna delovna skupina pomagati pri določitvi primernega obsega in uporabe kazenskopravnih sankcij na ravni EU ter preučitvi veljavne zakonodaje, da se zmanjšata razdrobljenost in kolizija pristojnosti, ki sta značilni za sedanji pristop; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi morala ta medinstitucionalna delovna skupina pomagati pri določitvi primernega obsega in uporabe kazenskopravnih sankcij na ravni EU ter preučitvi veljavne zakonodaje, da se zmanjšata razdrobljenost in kolizija pristojnosti, ki sta značilni za sedanji pristop;

| 17. | želi preučiti, kako je mogoče znotraj Parlamenta najbolje zagotoviti skladen pristop k zakonodaji EU o kazenskem materialnem pravu, in v tem smislu opozarja na neobstoj usklajevalnega odbora in na pomembno vlogo, ki jo lahko igra njegova pravna služba; |
| --- | --- |

17.

želi preučiti, kako je mogoče znotraj Parlamenta najbolje zagotoviti skladen pristop k zakonodaji EU o kazenskem materialnem pravu, in v tem smislu opozarja na neobstoj usklajevalnega odbora in na pomembno vlogo, ki jo lahko igra njegova pravna služba;

| 18. | poudarja pomen ustanovitve znanstvene službe Parlamenta, ki lahko podpira poslance pri vsakdanjem delu in tako zagotavlja kakovost dela Parlamenta kot sozakonodajalca; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen ustanovitve znanstvene službe Parlamenta, ki lahko podpira poslance pri vsakdanjem delu in tako zagotavlja kakovost dela Parlamenta kot sozakonodajalca;

| 19. | opozarja, da mora Parlament za zagotovitev skladnega pristopa pred sprejetjem vsakega zakonodajnega predloga o kazenskem materialnem pravu razpolagati s pravno analizo predloga, ki prikazuje, ali so vse v tej resoluciji omenjene zahteve v celoti izpolnjene in katere izboljšave so še potrebne; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da mora Parlament za zagotovitev skladnega pristopa pred sprejetjem vsakega zakonodajnega predloga o kazenskem materialnem pravu razpolagati s pravno analizo predloga, ki prikazuje, ali so vse v tej resoluciji omenjene zahteve v celoti izpolnjene in katere izboljšave so še potrebne;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom držav članic ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom držav članic ter Svetu Evrope.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0459.

(2)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 116.

(3)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=30499

(4)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=30168

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/11

---

Torek, 22. maj 2012Krepitev pravic ranljivih potrošnikov

P7_TA(2012)0209

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o strategiji za krepitev pravic ranljivih potrošnikov (2011/2272(INI))

2013/C 264 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu varstva potrošnikov 2014–2020 (COM(2011)0707) in spremljajočih dokumentov (SEC(2011)1320 in SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu varstva potrošnikov 2014–2020 (COM(2011)0707) in spremljajočih dokumentov (SEC(2011)1320 in SEC(2011)1321),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (7),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, vključene v Pogodbi s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji, zlasti njenega člena 7 (spoštovanje zasebnega in družinskega življenja), člena 21 (nediskriminacija), člena 24 (otrokove pravice), člena 25 (pravice starejših), člena 26 (vključevanje invalidov) in člena 38 (varstvo potrošnikov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, vključene v Pogodbi s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji, zlasti njenega člena 7 (spoštovanje zasebnega in družinskega življenja), člena 21 (nediskriminacija), člena 24 (otrokove pravice), člena 25 (pravice starejših), člena 26 (vključevanje invalidov) in člena 38 (varstvo potrošnikov),

| — | ob upoštevanju člena 12 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da se pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije upoštevajo zahteve varstva potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 12 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da se pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije upoštevajo zahteve varstva potrošnikov,

| — | ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o novi strategiji EU za potrošniško politiko (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o novi strategiji EU za potrošniško politiko (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije 15. decembra 2010 o vplivu oglaševanja na vedenje potrošnikov (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije 15. decembra 2010 o vplivu oglaševanja na vedenje potrošnikov (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o usklajeni metodologiji za klasifikacijo pritožb in poizvedb potrošnikov ter poročanje o njih (COM(2009)0346) in spremljajočega osnutka priporočila Evropske komisije (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o usklajeni metodologiji za klasifikacijo pritožb in poizvedb potrošnikov ter poročanje o njih (COM(2009)0346) in spremljajočega osnutka priporočila Evropske komisije (SEC(2009)0949),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Evropske komisije z dne 7. aprila 2011 o krepitvi moči potrošnikov v Evropski uniji (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Evropske komisije z dne 7. aprila 2011 o krepitvi moči potrošnikov v Evropski uniji (SEC(2011)0469),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije iz oktobra 2011 o spremljanju rezultatov za potrošnike na enotnem trgu – šesta izdaja pregleda stanja potrošniških trgov (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije iz oktobra 2011 o spremljanju rezultatov za potrošnike na enotnem trgu – šesta izdaja pregleda stanja potrošniških trgov (SEC(2011)1271),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2011 na temo Potrošniki doma na enotnem trgu, peta izdaja pregleda stanja razmer za potrošnike (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2011 na temo Potrošniki doma na enotnem trgu, peta izdaja pregleda stanja razmer za potrošnike (SEC(2011)0299),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (12),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o pregledu stanja notranjega trga (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o pregledu stanja notranjega trga (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o prenosu, izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o prenosu, izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o vplivu trženja in oglaševanja na enakost med ženskami in moškimi (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o vplivu trženja in oglaševanja na enakost med ženskami in moškimi (17),

| — | ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra št. 342 o krepitvi moči potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra št. 342 o krepitvi moči potrošnikov,

| — | ob upoštevanju analitskega poročila o odnosu podjetij do čezmejnega trgovanja in varstva potrošnikov, ki ga je marca 2010 v Flash Eurobarometru št. 282 objavila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analitskega poročila o odnosu podjetij do čezmejnega trgovanja in varstva potrošnikov, ki ga je marca 2010 v Flash Eurobarometru št. 282 objavila Komisija,

| — | ob upoštevanju evropskega pristopa k medijski pismenosti v digitalnem okolju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pristopa k medijski pismenosti v digitalnem okolju,

| — | ob upoštevanju navodil Komisije za izvajanje/uporabo direktive o nepoštenih poslovnih praksah (SEC(2009)1666), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju navodil Komisije za izvajanje/uporabo direktive o nepoštenih poslovnih praksah (SEC(2009)1666),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0155/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0155/2012),

| A. | ker sta spodbujanje pravic potrošnikov in njihovo varstvo temeljni vrednoti pri razvoju ustreznih politik Evropske unije, zlasti pa pri krepitvi enotnega trga in doseganju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

A.

ker sta spodbujanje pravic potrošnikov in njihovo varstvo temeljni vrednoti pri razvoju ustreznih politik Evropske unije, zlasti pa pri krepitvi enotnega trga in doseganju ciljev strategije Evropa 2020;

| B. | ker bi morala biti ambicija v potrošniški politiki EU doseči visoko raven moči in varstva vseh potrošnikov; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti ambicija v potrošniški politiki EU doseči visoko raven moči in varstva vseh potrošnikov;

| C. | ker mora enotni trg zagotavljati visoko raven varstva vseh potrošnikov, predvsem ranljivih, tako da bodo lahko upoštevane njihove posebne potrebe in okrepljene njihove zmožnosti; |
| --- | --- |

C.

ker mora enotni trg zagotavljati visoko raven varstva vseh potrošnikov, predvsem ranljivih, tako da bodo lahko upoštevane njihove posebne potrebe in okrepljene njihove zmožnosti;

| D. | ker široko rabljeni pojem ranljivih potrošnikov temelji na konceptu ranljivosti v človekovi naravi, zadeva pa zelo raznovrstno skupino oseb, ki so ranljive zaradi svoje duševne, telesne ali psihološke invalidnosti, starosti, zaupljivosti ali spola, in ker bi moral omenjeni pojem zajemati tudi potrošnike v ranljivem položaju, torej tiste, ki se znajdejo v stanju začasne nemoči zaradi razkoraka med razmerami in značilnostmi posameznika na eni strani ter zunanjega okolja na drugi strani, pri čemer je treba upoštevati merila, kot so izobrazba, socialni in finančni položaj (na primer prezadolženost), dostop do interneta itd.; ker lahko vsak potrošnik nekoč v življenju postane ranljiv – zaradi zunanjih dejavnikov in interakcije teh dejavnikov s trgom ali ker bi težko dostopal in razumel pomembne potrošniške informacije, tako da bi bil potreben posebnega varstva; |
| --- | --- |

D.

ker široko rabljeni pojem ranljivih potrošnikov temelji na konceptu ranljivosti v človekovi naravi, zadeva pa zelo raznovrstno skupino oseb, ki so ranljive zaradi svoje duševne, telesne ali psihološke invalidnosti, starosti, zaupljivosti ali spola, in ker bi moral omenjeni pojem zajemati tudi potrošnike v ranljivem položaju, torej tiste, ki se znajdejo v stanju začasne nemoči zaradi razkoraka med razmerami in značilnostmi posameznika na eni strani ter zunanjega okolja na drugi strani, pri čemer je treba upoštevati merila, kot so izobrazba, socialni in finančni položaj (na primer prezadolženost), dostop do interneta itd.; ker lahko vsak potrošnik nekoč v življenju postane ranljiv – zaradi zunanjih dejavnikov in interakcije teh dejavnikov s trgom ali ker bi težko dostopal in razumel pomembne potrošniške informacije, tako da bi bil potreben posebnega varstva;

Ranljivost in ranljivi potrošnik

| 1. | opozarja, da različne vrste ranljivosti, torej kadar potrošnike varuje zakon ali kadar doživljajo posebno tematsko ali začasno ranljivost, otežujejo enoten pristop in sprejetje obsežnejšega sektorskega instrumenta, tako da morajo zakonodaja in obstoječe politike obravnavati ta problem po posameznih primerih; zato poudarja, da mora evropska zakonodaja obravnavati to vprašanje kot horizontalno nalogo, pri tem pa upoštevati različne potrebe, zmožnosti in okoliščine potrošnikov; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da različne vrste ranljivosti, torej kadar potrošnike varuje zakon ali kadar doživljajo posebno tematsko ali začasno ranljivost, otežujejo enoten pristop in sprejetje obsežnejšega sektorskega instrumenta, tako da morajo zakonodaja in obstoječe politike obravnavati ta problem po posameznih primerih; zato poudarja, da mora evropska zakonodaja obravnavati to vprašanje kot horizontalno nalogo, pri tem pa upoštevati različne potrebe, zmožnosti in okoliščine potrošnikov;

| 2. | poudarja, da morajo države članice sprejeti ustrezne ukrepe, da bi ranljivim potrošnikom zagotovile primerna jamstva; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da morajo države članice sprejeti ustrezne ukrepe, da bi ranljivim potrošnikom zagotovile primerna jamstva;

| 3. | poudarja, da se mora strategija za pravice ranljivih potrošnikov osredotočiti na okrepitev teh pravic in zagotavljanje, da se bodo učinkovito varovale in uveljavljale, obenem pa je treba potrošnikom nuditi tudi vsa potrebna sredstva za to, da bodo lahko sprejemali ustrezne odločitve in odločno ukrepali, ne glede na uporabljeni instrument; meni, da se mora EU osredotočiti na učinkovito varstvo pravic vseh potrošnikov, zato pojem „povprečni potrošnik“ ni dovolj prožen, da bi ga prilagodili posebnim primerom, včasih pa celo ne ustreza niti situacijam v resničnem življenju; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da se mora strategija za pravice ranljivih potrošnikov osredotočiti na okrepitev teh pravic in zagotavljanje, da se bodo učinkovito varovale in uveljavljale, obenem pa je treba potrošnikom nuditi tudi vsa potrebna sredstva za to, da bodo lahko sprejemali ustrezne odločitve in odločno ukrepali, ne glede na uporabljeni instrument; meni, da se mora EU osredotočiti na učinkovito varstvo pravic vseh potrošnikov, zato pojem „povprečni potrošnik“ ni dovolj prožen, da bi ga prilagodili posebnim primerom, včasih pa celo ne ustreza niti situacijam v resničnem življenju;

| 4. | poudarja, da mora biti strategija za obravnavanje ranljivosti potrošnikov sorazmerna, tako da ne bi omejevala svoboščin in potrošniške izbire; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da mora biti strategija za obravnavanje ranljivosti potrošnikov sorazmerna, tako da ne bi omejevala svoboščin in potrošniške izbire;

| 5. | poziva Komisijo in spodbuja države članice, naj nenehno pozorno opazujejo družbena in potrošniška ravnanja in situacije, ki lahko določene skupnosti ali posameznike privedejo v ranljiv položaj – na primer z analizo potrošniških pritožb, in naj ranljivost po možnosti končajo s posebnimi ukrepi, da bi zagotovile zaščito vseh potrošnikov, ne glede na njihove zmožnosti ali življenjsko obdobje; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in spodbuja države članice, naj nenehno pozorno opazujejo družbena in potrošniška ravnanja in situacije, ki lahko določene skupnosti ali posameznike privedejo v ranljiv položaj – na primer z analizo potrošniških pritožb, in naj ranljivost po možnosti končajo s posebnimi ukrepi, da bi zagotovile zaščito vseh potrošnikov, ne glede na njihove zmožnosti ali življenjsko obdobje;

| 6. | poudarja, da so v različnih državah še vedno razlike med izdelki iste znamke, zaradi česar so potrošniki v nekaterih državah članicah manj zaščiteni; poudarja, da veljavni zakonodajni okvir ne dopušča odprave razlik v kakovosti izdelkov iste znamke v različnih državah članicah, in poziva Komisijo, naj ustrezno dopolni zakonodajo o varstvu potrošnikov; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so v različnih državah še vedno razlike med izdelki iste znamke, zaradi česar so potrošniki v nekaterih državah članicah manj zaščiteni; poudarja, da veljavni zakonodajni okvir ne dopušča odprave razlik v kakovosti izdelkov iste znamke v različnih državah članicah, in poziva Komisijo, naj ustrezno dopolni zakonodajo o varstvu potrošnikov;

Ocena sedanjega zakonodajnega okvira

| 7. | ugotavlja, da Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu sicer uvaja pojem ranljivosti potrošnika, a je osredotočena na „nedopustno vplivanje“ na potrošnika, ki še ni dokončno oblikoval svoje odločitve; se zaveda, da je Direktiva 2005/29/ES osredotočena na ranljivost prvenstveno z vidika potrošnikovih ekonomskih interesov; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu sicer uvaja pojem ranljivosti potrošnika, a je osredotočena na „nedopustno vplivanje“ na potrošnika, ki še ni dokončno oblikoval svoje odločitve; se zaveda, da je Direktiva 2005/29/ES osredotočena na ranljivost prvenstveno z vidika potrošnikovih ekonomskih interesov;

| 8. | poudarja, da je Direktiva 2011/83/EU o pravicah potrošnikov, ki je najnovejši tovrstni instrument, okrepila zaščito ter zahteve po predpogodbenem in pogodbenem obveščanju, natančneje opredelila pravico do odstopa od pogodbe, če dobavitelj ali prodajalec ne izpolni zakonske obveznosti glede jasnega in razumljivega obveščanja, in postavila zahtevo, da mora biti to obveščanje jasno in razumljivo; meni, da bi morali biti podobni ustrezni in učinkoviti ukrepi sprejeti tudi v sektorjih, ki niso zajeti v Direktivi 2011/83/EU in v katerih bi utegnilo priti do posebne ranljivosti, na primer v finančnem ali prometnem sektorju; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je Direktiva 2011/83/EU o pravicah potrošnikov, ki je najnovejši tovrstni instrument, okrepila zaščito ter zahteve po predpogodbenem in pogodbenem obveščanju, natančneje opredelila pravico do odstopa od pogodbe, če dobavitelj ali prodajalec ne izpolni zakonske obveznosti glede jasnega in razumljivega obveščanja, in postavila zahtevo, da mora biti to obveščanje jasno in razumljivo; meni, da bi morali biti podobni ustrezni in učinkoviti ukrepi sprejeti tudi v sektorjih, ki niso zajeti v Direktivi 2011/83/EU in v katerih bi utegnilo priti do posebne ranljivosti, na primer v finančnem ali prometnem sektorju;

Krepitev vloge potrošnika: odgovornost potrošnikov za lastno zaščito

| 9. | meni, da krepitev pravic ranljivih potrošnikov ne zajema zgolj napredka v pravnih instrumentih in učinkovitega uveljavljanja teh pravic, temveč tudi krepitev njihove zmožnosti za samostojno sprejemanje najboljših možnih odločitev; pozdravlja in močno podpira prizadevanja Komisije za krepitev vloge potrošnikov z zagotavljanjem zlahka dostopnih in razumljivih informacij ter izobraževanja potrošnikov, saj vsi tovrstni ukrepi prispevajo k učinkovitejšemu in pravičnemu notranjemu trgu; je vseeno zaskrbljen, da ta pristop morda ni dovolj za zaščito ranljivih potrošnikov, saj njihova ranljivost izvira iz težav pri dostopanju do informacij, ki so jim na voljo, ali njihovem ali vrednotenju; poziva Komisijo, naj razvije potrošniško politiko za vse evropske potrošnike in zagotovi, da bodo imeli ranljivi potrošniki dostop do enakega blaga in storitev ter da ne bodo zavedeni; |
| --- | --- |

9.

meni, da krepitev pravic ranljivih potrošnikov ne zajema zgolj napredka v pravnih instrumentih in učinkovitega uveljavljanja teh pravic, temveč tudi krepitev njihove zmožnosti za samostojno sprejemanje najboljših možnih odločitev; pozdravlja in močno podpira prizadevanja Komisije za krepitev vloge potrošnikov z zagotavljanjem zlahka dostopnih in razumljivih informacij ter izobraževanja potrošnikov, saj vsi tovrstni ukrepi prispevajo k učinkovitejšemu in pravičnemu notranjemu trgu; je vseeno zaskrbljen, da ta pristop morda ni dovolj za zaščito ranljivih potrošnikov, saj njihova ranljivost izvira iz težav pri dostopanju do informacij, ki so jim na voljo, ali njihovem ali vrednotenju; poziva Komisijo, naj razvije potrošniško politiko za vse evropske potrošnike in zagotovi, da bodo imeli ranljivi potrošniki dostop do enakega blaga in storitev ter da ne bodo zavedeni;

| 10. | poudarja, da ranljivost mnogih potrošnikov izhaja ravno iz njihove nezadostne odločnosti in razumevanja pridobljenih informacij oziroma razpoložljivih možnosti ali iz nepoznavanja obstoječih sistemov reklamacij in odškodnin, in da so te ovire večje pri čezmejnem trgovanju, prodaji od vrat do vrat, pa tudi elektronskem čezmejnem trgovanju; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da ranljivost mnogih potrošnikov izhaja ravno iz njihove nezadostne odločnosti in razumevanja pridobljenih informacij oziroma razpoložljivih možnosti ali iz nepoznavanja obstoječih sistemov reklamacij in odškodnin, in da so te ovire večje pri čezmejnem trgovanju, prodaji od vrat do vrat, pa tudi elektronskem čezmejnem trgovanju;

| 11. | poziva EU in države članice, naj vložijo več pozornosti in sredstev v kampanje za informiranje in izobraževanje potrošnikov, katerih namen je pravilno obveščanje pravih skupin potrošnikov; |
| --- | --- |

11.

poziva EU in države članice, naj vložijo več pozornosti in sredstev v kampanje za informiranje in izobraževanje potrošnikov, katerih namen je pravilno obveščanje pravih skupin potrošnikov;

| 12. | zato poziva Komisijo in države članice, naj še bolj spodbujajo in razvijajo že obstoječe pobude (kakršne so Dolceta, ECC-Net in druge), obenem pa zagotovijo skladnost med njimi, da bi izboljšale obveščenost in razgledanost potrošnikov; |
| --- | --- |

12.

zato poziva Komisijo in države članice, naj še bolj spodbujajo in razvijajo že obstoječe pobude (kakršne so Dolceta, ECC-Net in druge), obenem pa zagotovijo skladnost med njimi, da bi izboljšale obveščenost in razgledanost potrošnikov;

| 13. | poudarja, da je v pogodbenih razmerjih pogosto prav potrošnik v najšibkejšem položaju; poziva podjetja, naj spodbujajo in razvijajo samoregulativne pobude, s katerimi bodo okrepila varstvo pravic ranljivih potrošnikov in jim zagotovila dostop do boljših in jasnejših informacij, ki bodo povečale zmožnosti potrošnikov za razumevanje in oceno pogodb; poziva pristojne nacionalne organe, naj poskrbijo za spodbude na tem področju ter potrebno pravno varstvo za potrošnike; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je v pogodbenih razmerjih pogosto prav potrošnik v najšibkejšem položaju; poziva podjetja, naj spodbujajo in razvijajo samoregulativne pobude, s katerimi bodo okrepila varstvo pravic ranljivih potrošnikov in jim zagotovila dostop do boljših in jasnejših informacij, ki bodo povečale zmožnosti potrošnikov za razumevanje in oceno pogodb; poziva pristojne nacionalne organe, naj poskrbijo za spodbude na tem področju ter potrebno pravno varstvo za potrošnike;

Obveščanje in predpisi

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bo pri razvoju varnostnih standardov in delovnih pogojev za nekatere proizvode poudarek na zahtevah glede kakovosti in zaščitnih ukrepih in da bo dejansko upoštevana potreba po zagotovitvi ustrezne zaščite za ranljive potrošnike; želi spomniti, da pri predvideni rabi morda niso upoštevana posebna tveganja potrošnikov v ranljivem položaju, zlasti pri dostopu slepih in slabovidnih oseb do proizvodov za vsakodnevno rabo; zato predlaga, da se pri ureditvi varnostnih standardov in pogojev za nekatere proizvode po možnosti upošteva ne samo predvidena, temveč tudi predvidljiva raba; poziva, da bi pri prihodnjem pregledu direktive o splošni varnosti proizvodov osredotočili na te pomisleke; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bo pri razvoju varnostnih standardov in delovnih pogojev za nekatere proizvode poudarek na zahtevah glede kakovosti in zaščitnih ukrepih in da bo dejansko upoštevana potreba po zagotovitvi ustrezne zaščite za ranljive potrošnike; želi spomniti, da pri predvideni rabi morda niso upoštevana posebna tveganja potrošnikov v ranljivem položaju, zlasti pri dostopu slepih in slabovidnih oseb do proizvodov za vsakodnevno rabo; zato predlaga, da se pri ureditvi varnostnih standardov in pogojev za nekatere proizvode po možnosti upošteva ne samo predvidena, temveč tudi predvidljiva raba; poziva, da bi pri prihodnjem pregledu direktive o splošni varnosti proizvodov osredotočili na te pomisleke;

| 15. | poziva države članice in Komisijo, naj si prizadevajo za dostopnost navodil, namenjenih invalidnim državljanom, med drugim s standardizacijo, naj podjetjem omogočijo dostop do dobre prakse in spodbujajo njeno izvajanje ter naj omogočijo pridobivanje informacij in storitev podjetij v oblikah, ki bodo dostopne vsem državljanom, tudi pri uporabi sredstev Evropske unije; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice in Komisijo, naj si prizadevajo za dostopnost navodil, namenjenih invalidnim državljanom, med drugim s standardizacijo, naj podjetjem omogočijo dostop do dobre prakse in spodbujajo njeno izvajanje ter naj omogočijo pridobivanje informacij in storitev podjetij v oblikah, ki bodo dostopne vsem državljanom, tudi pri uporabi sredstev Evropske unije;

| 16. | poziva države članice, naj podpišejo in ratificirajo konvencijo z dne 13. januarja 2000 o mednarodnem varstvu odraslih oseb v mednarodnih okoliščinah – oseb, ki zaradi invalidnosti ali osebne nezmožnosti ne morejo varovati svojih interesov; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj podpišejo in ratificirajo konvencijo z dne 13. januarja 2000 o mednarodnem varstvu odraslih oseb v mednarodnih okoliščinah – oseb, ki zaradi invalidnosti ali osebne nezmožnosti ne morejo varovati svojih interesov;

| 17. | poziva Komisijo in Svet, naj razmislita o tem, da bi bila krepitev pravic ranljivih potrošnikov osrednja prednostna naloga pri potekajočem pregledu predloga uredbe o programu varstva potrošnikov 2014–2020 in pri bližnji objavi potrošniške politike; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in Svet, naj razmislita o tem, da bi bila krepitev pravic ranljivih potrošnikov osrednja prednostna naloga pri potekajočem pregledu predloga uredbe o programu varstva potrošnikov 2014–2020 in pri bližnji objavi potrošniške politike;

| 18. | poziva Komisijo, naj v delo pregleda stanja potrošniških trgov vključi razsežnost ranljivosti potrošnikov, na primer z razčlembo podatkov po starosti, ravni izobrazbe ali socio-ekonomskih dejavnikih, da bi pridobila jasnejšo sliko o potrebah te skupine potrošnikov; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj v delo pregleda stanja potrošniških trgov vključi razsežnost ranljivosti potrošnikov, na primer z razčlembo podatkov po starosti, ravni izobrazbe ali socio-ekonomskih dejavnikih, da bi pridobila jasnejšo sliko o potrebah te skupine potrošnikov;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj v skladu z načeli družbene odgovornosti podjetij ponudijo podjetjem spodbude za vzpostavitev sistema za prostovoljno označevanje embalaže industrijskih proizvodov v brajici (na primer vsaj vrsto proizvoda in rok uporabe), da bi olajšali življenje slepim in slabovidnim potrošnikom; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj v skladu z načeli družbene odgovornosti podjetij ponudijo podjetjem spodbude za vzpostavitev sistema za prostovoljno označevanje embalaže industrijskih proizvodov v brajici (na primer vsaj vrsto proizvoda in rok uporabe), da bi olajšali življenje slepim in slabovidnim potrošnikom;

| 20. | države članice in Komisijo tudi poziva, naj spodbujajo raziskave in razvoj univerzalno zasnovanih izdelkov, storitev, opreme in naprav, tako da jih bodo lahko v čim večji meri uporabljali vsi ljudje brez posebnega prilagajanja ali preoblikovanja; |
| --- | --- |

20.

države članice in Komisijo tudi poziva, naj spodbujajo raziskave in razvoj univerzalno zasnovanih izdelkov, storitev, opreme in naprav, tako da jih bodo lahko v čim večji meri uporabljali vsi ljudje brez posebnega prilagajanja ali preoblikovanja;

Posebej problematični sektorji

| 21. | opozarja, da je bila na mednarodnih forumih priznana potreba po zaščiti potrošnika z obveščanjem in regulacijo finančnih trgov, katerih zapletenost povzroča, da imajo ranljivi potrošniki lahko še posebne težave in da jih to lahko zavede v prezadolženost; opominja, da je po nedavni raziskavi Komisije kar na 70 % spletnih straneh finančnih institucij in družb najti osnovne napake v oglasih in osnovnih informacijah o ponujenih proizvodih, stroški pa so zavajajoče predstavljeni; poudarja, da bi moral sektor finančnih storitev storiti še več, da bi zagotovil jasne in enostavne razlage o naravi proizvodov in storitev, ki jih zagotavlja, in poziva vse zainteresirane strani, naj oblikujejo učinkovite programe za finančno pismenost; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je bila na mednarodnih forumih priznana potreba po zaščiti potrošnika z obveščanjem in regulacijo finančnih trgov, katerih zapletenost povzroča, da imajo ranljivi potrošniki lahko še posebne težave in da jih to lahko zavede v prezadolženost; opominja, da je po nedavni raziskavi Komisije kar na 70 % spletnih straneh finančnih institucij in družb najti osnovne napake v oglasih in osnovnih informacijah o ponujenih proizvodih, stroški pa so zavajajoče predstavljeni; poudarja, da bi moral sektor finančnih storitev storiti še več, da bi zagotovil jasne in enostavne razlage o naravi proizvodov in storitev, ki jih zagotavlja, in poziva vse zainteresirane strani, naj oblikujejo učinkovite programe za finančno pismenost;

| 22. | poziva, naj bodo informacije bolj namensko usmerjenje in naj se razširjajo po vseh poteh, ne samo po uradnih poteh, marveč tudi prek potrošniških organizacij ter regionalnih, občinskih in lokalnih uradov, ki so bližje, bolj prepoznavni in lažje dostopni manj mobilnim potrošnikom; |
| --- | --- |

22.

poziva, naj bodo informacije bolj namensko usmerjenje in naj se razširjajo po vseh poteh, ne samo po uradnih poteh, marveč tudi prek potrošniških organizacij ter regionalnih, občinskih in lokalnih uradov, ki so bližje, bolj prepoznavni in lažje dostopni manj mobilnim potrošnikom;

| 23. | poudarja, da je potrebno ukrepanje, posebej namenjeno ranljivim potrošnikom, tako na ravni EU kot na ravni držav članic, skladno z ugotovitvami najnovejše raziskave Eurobarometer, ki je pokazala, da se manj kot polovica potrošnikov čuti dobro obveščena in zaščitena; ranljive skupine le stežka razumejo izbiro, ki jim je na voljo, ne poznajo svojih pravic, se srečujejo z več težavami in pri soočenju z njimi ne želijo vedno ukrepati; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je potrebno ukrepanje, posebej namenjeno ranljivim potrošnikom, tako na ravni EU kot na ravni držav članic, skladno z ugotovitvami najnovejše raziskave Eurobarometer, ki je pokazala, da se manj kot polovica potrošnikov čuti dobro obveščena in zaščitena; ranljive skupine le stežka razumejo izbiro, ki jim je na voljo, ne poznajo svojih pravic, se srečujejo z več težavami in pri soočenju z njimi ne želijo vedno ukrepati;

| 24. | poudarja, da so otroci in mladi, ki vse bolj trpijo za posledicami premalo gibanja in prekomerne telesne teže, bolj dojemljivi za reklame za živila z visoko vsebnostjo maščob, soli in sladkorjev; pozdravlja samoregulativne spodbude in kodekse ravnanja, ki so jih uvedla podjetja, da bi omejila izpostavljenost otrok in mladine reklamam za živila (kot so pobude v okviru platforme Evropske komisije za ukrepanje glede prehrane, telesne dejavnosti in zdravja), ter poziva vse zainteresirane strani, naj otroke in mladino dejavno vzgajajo in obveščajo o pomenu uravnotežene prehrane in aktivnega življenjskega sloga; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj opravi poglobljeno analizo, ali so potrebna strožja pravila za reklame, namenjene otrokom in mladini; poziva Komisijo, naj zaščito otrok vključi med glavne prednostne naloge potrošniške politike, pri čemer naj posebno pozornost nameni agresivnemu ali zavajajočemu televizijskemu in spletnemu oglaševanju; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da so otroci in mladi, ki vse bolj trpijo za posledicami premalo gibanja in prekomerne telesne teže, bolj dojemljivi za reklame za živila z visoko vsebnostjo maščob, soli in sladkorjev; pozdravlja samoregulativne spodbude in kodekse ravnanja, ki so jih uvedla podjetja, da bi omejila izpostavljenost otrok in mladine reklamam za živila (kot so pobude v okviru platforme Evropske komisije za ukrepanje glede prehrane, telesne dejavnosti in zdravja), ter poziva vse zainteresirane strani, naj otroke in mladino dejavno vzgajajo in obveščajo o pomenu uravnotežene prehrane in aktivnega življenjskega sloga; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj opravi poglobljeno analizo, ali so potrebna strožja pravila za reklame, namenjene otrokom in mladini; poziva Komisijo, naj zaščito otrok vključi med glavne prednostne naloge potrošniške politike, pri čemer naj posebno pozornost nameni agresivnemu ali zavajajočemu televizijskemu in spletnemu oglaševanju;

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo ozaveščenost potrošnikov glede varnosti proizvodov, zlasti v najranljivejših skupinah potrošnikov – pri otrocih in nosečih ženskah; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo in države članice, naj povečajo ozaveščenost potrošnikov glede varnosti proizvodov, zlasti v najranljivejših skupinah potrošnikov – pri otrocih in nosečih ženskah;

| 26. | je zaskrbljen zaradi vpliva rutinske uporabe spletnega vedenjskega ciljanja ranljivih potrošnikov in zaradi razvoja vsiljivih praks spletnega oglaševanja, zlasti prek socialnih omrežij; ponovno poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 izvede podrobno analizo učinka, ki ga ima zavajajoče in agresivno oglaševanje na ranljive potrošnike, zlasti na otroke in mladostnike; |
| --- | --- |

26.

je zaskrbljen zaradi vpliva rutinske uporabe spletnega vedenjskega ciljanja ranljivih potrošnikov in zaradi razvoja vsiljivih praks spletnega oglaševanja, zlasti prek socialnih omrežij; ponovno poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 izvede podrobno analizo učinka, ki ga ima zavajajoče in agresivno oglaševanje na ranljive potrošnike, zlasti na otroke in mladostnike;

| 27. | poudarja, da so v oglasih za finančne naložbene produkte pogosto premalo pojasnjena s tem povezana tveganja in preveč poudarjene koristi, do katerih velikokrat niti ne pride, tako da so uporabniki tovrstnih produktov v nevarnosti, da izgubijo kapital; poziva Komisijo, naj uvede strožje standarde za oglaševanje kompleksnih finančnih produktov, namenjenih malim vlagateljem, ki finančnega tveganja mogoče ne razumejo najbolje, vključno z zahtevo po izrecni navedbi celotne izgube, ki jo utegne vlagatelj utrpeti; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da so v oglasih za finančne naložbene produkte pogosto premalo pojasnjena s tem povezana tveganja in preveč poudarjene koristi, do katerih velikokrat niti ne pride, tako da so uporabniki tovrstnih produktov v nevarnosti, da izgubijo kapital; poziva Komisijo, naj uvede strožje standarde za oglaševanje kompleksnih finančnih produktov, namenjenih malim vlagateljem, ki finančnega tveganja mogoče ne razumejo najbolje, vključno z zahtevo po izrecni navedbi celotne izgube, ki jo utegne vlagatelj utrpeti;

| 28. | meni, da agresivno trženje še posebej ogroža otroke in mladostnike; poziva Komisijo, naj izvede podrobno analizo učinka, ki ga ima zavajajoče in agresivno oglaševanje na ranljive potrošnike, zlasti na otroke in mladostnike; |
| --- | --- |

28.

meni, da agresivno trženje še posebej ogroža otroke in mladostnike; poziva Komisijo, naj izvede podrobno analizo učinka, ki ga ima zavajajoče in agresivno oglaševanje na ranljive potrošnike, zlasti na otroke in mladostnike;

| 29. | poudarja, da so otroci in mladostniki v še posebej ranljivem položaju pri uporabi komunikacijske tehnologije, kot so pametni telefoni in internetne igre; meni, da je treba sprejeti zaščitne ukrepe, da bi v takšnih okoliščinah preprečili prekomerne stroške; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so otroci in mladostniki v še posebej ranljivem položaju pri uporabi komunikacijske tehnologije, kot so pametni telefoni in internetne igre; meni, da je treba sprejeti zaščitne ukrepe, da bi v takšnih okoliščinah preprečili prekomerne stroške;

| 30. | poudarja, da se potniki kljub obstoju zakonodaje za to področje pogosto znajdejo v ranljivem položaju, zlasti v primeru odpovedi potovanja ali zamude, ta položaj pa je še slabši, če je potrošnik invalid; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev večje obveščenosti in boljšega dostopa do pritožbenih postopkov, na primer glede pravic potnikov in preglednosti cen; poziva Komisijo, naj v načrtovanem pregledu zakonodaje EU o pravicah potnikov upošteva položaj ranljivih potrošnikov, zlasti manj mobilnih oseb in invalidov, in naj preuči ravni, merila in mehanizme za izplačilo odškodnine, pri čemer naj poskrbi, da se ne bodo zniževale že obstoječe ravni; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da se potniki kljub obstoju zakonodaje za to področje pogosto znajdejo v ranljivem položaju, zlasti v primeru odpovedi potovanja ali zamude, ta položaj pa je še slabši, če je potrošnik invalid; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev večje obveščenosti in boljšega dostopa do pritožbenih postopkov, na primer glede pravic potnikov in preglednosti cen; poziva Komisijo, naj v načrtovanem pregledu zakonodaje EU o pravicah potnikov upošteva položaj ranljivih potrošnikov, zlasti manj mobilnih oseb in invalidov, in naj preuči ravni, merila in mehanizme za izplačilo odškodnine, pri čemer naj poskrbi, da se ne bodo zniževale že obstoječe ravni;

| 31. | ugotavlja, da digitalizacija storitev lahko pomeni, da bi se mogli potrošniki, ki iz različnih razlogov ne morejo dostopati do interneta ali ga uporabljati, znajti v ranljivem položaju, saj ne morejo v celoti izkoristiti ugodnosti spletnega trgovanja in so zato izključeni s precejšnjega dela notranjega trga, za enake izdelke plačajo več ali so odvisni od tuje pomoči; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj okrepijo zaupanje potrošnikov, hkrati pa odpravijo ovire za čezmejno elektronsko trgovanje z razvojem učinkovite politike, ki bo namenila posebno pozornost potrebam ranljivih potrošnikov v vseh ukrepih za odpravo digitalne ločnice; poziva države članice in Komisijo, naj pospešijo izvajanje evropske digitalne agende v korist vseh državljanov in potrošnikov; poudarja, da bi bilo treba še posebej spodbujati prizadevanja vse družbe in podjetij za obveščanje ranljivih potrošnikov, zlasti starejših, in za to, da se jih nauči, kako v celoti izkoristiti prednosti digitalizacije; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da digitalizacija storitev lahko pomeni, da bi se mogli potrošniki, ki iz različnih razlogov ne morejo dostopati do interneta ali ga uporabljati, znajti v ranljivem položaju, saj ne morejo v celoti izkoristiti ugodnosti spletnega trgovanja in so zato izključeni s precejšnjega dela notranjega trga, za enake izdelke plačajo več ali so odvisni od tuje pomoči; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj okrepijo zaupanje potrošnikov, hkrati pa odpravijo ovire za čezmejno elektronsko trgovanje z razvojem učinkovite politike, ki bo namenila posebno pozornost potrebam ranljivih potrošnikov v vseh ukrepih za odpravo digitalne ločnice; poziva države članice in Komisijo, naj pospešijo izvajanje evropske digitalne agende v korist vseh državljanov in potrošnikov; poudarja, da bi bilo treba še posebej spodbujati prizadevanja vse družbe in podjetij za obveščanje ranljivih potrošnikov, zlasti starejših, in za to, da se jih nauči, kako v celoti izkoristiti prednosti digitalizacije;

| 32. | poudarja, da je liberalizacija glavnih trgov oskrbe povečala konkurenco, kar lahko potrošnikom koristi, če so ustrezno obveščeni, če znajo primerjati cene in zamenjati dobavitelja; poudarja, da je premajhna preglednost na glavnih trgih oskrbe, tudi v sektorju energetike in telekomunikacij, morda prinesla dodatno težavo za potrošnike nasploh, zlasti pa za ranljive potrošnike: kako prepoznati ceno, ki najbolj ustreza njihovim potrebam, zamenjati dobavitelja in razumeti postavke na računu; poziva Komisijo, države članice in podjetja, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi potrošnikom na splošno, zlasti ranljivim, zagotovili dostop do jasnih, razumljivih in primerljivih informacij o cenah, pogojih in pravnih sredstvih ter jim omogočili enostavno zamenjavo dobavitelja; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je liberalizacija glavnih trgov oskrbe povečala konkurenco, kar lahko potrošnikom koristi, če so ustrezno obveščeni, če znajo primerjati cene in zamenjati dobavitelja; poudarja, da je premajhna preglednost na glavnih trgih oskrbe, tudi v sektorju energetike in telekomunikacij, morda prinesla dodatno težavo za potrošnike nasploh, zlasti pa za ranljive potrošnike: kako prepoznati ceno, ki najbolj ustreza njihovim potrebam, zamenjati dobavitelja in razumeti postavke na računu; poziva Komisijo, države članice in podjetja, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi potrošnikom na splošno, zlasti ranljivim, zagotovili dostop do jasnih, razumljivih in primerljivih informacij o cenah, pogojih in pravnih sredstvih ter jim omogočili enostavno zamenjavo dobavitelja;

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo v predlogu direktive o alternativnem reševanju potrošniških sporov in v predlogu uredbe o spletnem reševanju potrošniških sporov, ki je ravno v postopku pregleda, ranljivim potrošnikom omogočen učinkovit dostop do alternativnega reševanja sporov, bodisi brezplačno ali s čim manj stroški; poziva Komisijo, naj razmisli o primernih mehanizmih, s katerimi bi zagotovila, da bodo pri morebitni vzpostavitvi sistema skupinskih tožb na ravni Evropske unije ustrezno upoštevane potrebe ranljivih potrošnikov; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo v predlogu direktive o alternativnem reševanju potrošniških sporov in v predlogu uredbe o spletnem reševanju potrošniških sporov, ki je ravno v postopku pregleda, ranljivim potrošnikom omogočen učinkovit dostop do alternativnega reševanja sporov, bodisi brezplačno ali s čim manj stroški; poziva Komisijo, naj razmisli o primernih mehanizmih, s katerimi bi zagotovila, da bodo pri morebitni vzpostavitvi sistema skupinskih tožb na ravni Evropske unije ustrezno upoštevane potrebe ranljivih potrošnikov;

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri sprejemanju obsežne in skladne politične in zakonodajne strategije za odpravo ranljivosti, upoštevaje različnost in kompleksnost vseh tovrstnih okoliščin in položajev; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri sprejemanju obsežne in skladne politične in zakonodajne strategije za odpravo ranljivosti, upoštevaje različnost in kompleksnost vseh tovrstnih okoliščin in položajev;

*

* *

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(2)  UL L 304, 22.11.2011, str. 64.

(3)  UL L 376, 27.12.2006, str. 21.

(4)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(5)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1.

(6)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0453.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0491.

(9)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 1.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0484.

(11)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(12)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(13)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(14)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 1.

(15)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 25.

(16)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 26.

(17)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 43.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/18

---

Torek, 22. maj 2012Pregled stanja notranjega trga

P7_TA(2012)0211

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o pregledu stanja notranjega trga (2011/2155(INI))

2013/C 264 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju 23. pregleda stanja notranjega trga, ki ga je objavila Evropska komisija (SEC(2011)1128), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 23. pregleda stanja notranjega trga, ki ga je objavila Evropska komisija (SEC(2011)1128),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2012 z naslovom „Making the Single Market Deliver – Annual Governance Check-up 2011“ (Zagotavljanje uspešnega delovanja enotnega trga – letni pregled upravljanja za leto 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2012 z naslovom „Making the Single Market Deliver – Annual Governance Check-up 2011“ (Zagotavljanje uspešnega delovanja enotnega trga – letni pregled upravljanja za leto 2011),

| — | ob upoštevanju 22. pregleda stanja notranjega trga, ki ga je objavila Evropska komisija (SEC(2011)0372), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 22. pregleda stanja notranjega trga, ki ga je objavila Evropska komisija (SEC(2011)0372),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2012 z naslovom „Reinforcing effective problem-solving in the Single Market – unlocking SOLVIT's potential at the occasion of its 10th anniversary“ (Krepitev učinkovitega reševanja težav na enotnem trgu – sprostitev potenciala mreže SOLVIT ob njeni desetletnici), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2012 z naslovom „Reinforcing effective problem-solving in the Single Market – unlocking SOLVIT's potential at the occasion of its 10th anniversary“ (Krepitev učinkovitega reševanja težav na enotnem trgu – sprostitev potenciala mreže SOLVIT ob njeni desetletnici),

| — | ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 30. januarja 2012 z naslovom „Towards growth-friendly consolidation and job-friendly growth“ (Rasti prijazni konsolidaciji in zaposlovanju prijazni rasti naproti) glede upravljanja enotnega trga in zaveze o „hitrem in celovitem izvajanju na nacionalni ravni“ vsega tistega, o čemer so se države članice že dogovorile, za uresničitev vseh možnosti enotnega trga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 30. januarja 2012 z naslovom „Towards growth-friendly consolidation and job-friendly growth“ (Rasti prijazni konsolidaciji in zaposlovanju prijazni rasti naproti) glede upravljanja enotnega trga in zaveze o „hitrem in celovitem izvajanju na nacionalni ravni“ vsega tistega, o čemer so se države članice že dogovorile, za uresničitev vseh možnosti enotnega trga,

| — | ob upoštevanju letnega poročila mreže SOLVIT o njenem razvoju in uspešnosti za leto 2010 (SEC(2011)0229), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila mreže SOLVIT o njenem razvoju in uspešnosti za leto 2010 (SEC(2011)0229),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – skupaj za novo rast“ (SEC(2011)0467), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – skupaj za novo rast“ (SEC(2011)0467),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. novembra 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo. 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. novembra 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo. 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav“ (COM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju krakovske izjave, sprejete med forumom o enotnem trgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju krakovske izjave, sprejete med forumom o enotnem trgu,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Enotni trg v očeh ljudi: pregled 20 glavnih težav, s katerimi se soočajo državljani in podjetja“ (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Enotni trg v očeh ljudi: pregled 20 glavnih težav, s katerimi se soočajo državljani in podjetja“ (SEC(2011)1003),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Akt za enotni trg – dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Akt za enotni trg – dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju ocenjevalnega poročila sistema „EU pilot“ (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalnega poročila sistema „EU pilot“ (COM(2010)0070),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. novembra 2010 o izvajanju člena 260(3) Pogodbe (SEC(2010)1371), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. novembra 2010 o izvajanju člena 260(3) Pogodbe (SEC(2010)1371),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 29. junija 2009 o ukrepih za izboljšanje delovanja enotnega trga (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 29. junija 2009 o ukrepih za izboljšanje delovanja enotnega trga (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o pregledu stanja notranjega trga (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o pregledu stanja notranjega trga (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o mreži Solvit (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o mreži Solvit (4),

| — | ob upoštevanju poročila prof. Maria Montija z naslovom „Nova strategija za enotni trg – v službi evropskega gospodarstva in družbe“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila prof. Maria Montija z naslovom „Nova strategija za enotni trg – v službi evropskega gospodarstva in družbe“,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta (konkurenčnost – notranji trg, industrija, raziskave in vesolje) z dne 10. decembra 2010 o Aktu za enotni trg, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta (konkurenčnost – notranji trg, industrija, raziskave in vesolje) z dne 10. decembra 2010 o Aktu za enotni trg,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0153/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0153/2012),

| A. | ker je bil pomen delujočega notranjega trga poudarjen na prvem forumu o enotnem trgu (2.–4. oktober 2011, Krakov, Poljska), zlasti pa v krakovski izjavi ter v kasnejši resoluciji Evropskega parlamenta o izidih foruma o enotnem trgu z dne 1. decembra 2011 (5), v katerih je enotni trg opisan kot najučinkovitejše orodje za vrnitev Evrope na pot trajnostne rasti in ustvarjanja delovnih mest; |
| --- | --- |

A.

ker je bil pomen delujočega notranjega trga poudarjen na prvem forumu o enotnem trgu (2.–4. oktober 2011, Krakov, Poljska), zlasti pa v krakovski izjavi ter v kasnejši resoluciji Evropskega parlamenta o izidih foruma o enotnem trgu z dne 1. decembra 2011 (5), v katerih je enotni trg opisan kot najučinkovitejše orodje za vrnitev Evrope na pot trajnostne rasti in ustvarjanja delovnih mest;

| B. | ker notranji trg ne more ustrezno delovati brez pravilnega prenosa, uporabe in izvrševanja direktiv, ki prispevajo k njegovemu delovanju; |
| --- | --- |

B.

ker notranji trg ne more ustrezno delovati brez pravilnega prenosa, uporabe in izvrševanja direktiv, ki prispevajo k njegovemu delovanju;

| C. | ker je nujno, da države članice zakonodajo o notranjem trgu v nacionalno zakonodajo prenesejo ne le pravočasno, temveč tudi pravilno, in ker neizpolnjevanje obveznosti že ene same države članice ne ovira samo njenih gospodarskih interesov, temveč interese vse Unije; |
| --- | --- |

C.

ker je nujno, da države članice zakonodajo o notranjem trgu v nacionalno zakonodajo prenesejo ne le pravočasno, temveč tudi pravilno, in ker neizpolnjevanje obveznosti že ene same države članice ne ovira samo njenih gospodarskih interesov, temveč interese vse Unije;

| D. | ker ne zadostuje samo takojšen in pravilen prenos evropskih direktiv, temveč je pomembno tudi pravilno izvajanje evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

D.

ker ne zadostuje samo takojšen in pravilen prenos evropskih direktiv, temveč je pomembno tudi pravilno izvajanje evropske zakonodaje;

| E. | ker objavljeni pregled stanja notranjega trga že ves čas spodbuja prenos zakonodaje o enotnem trgu, saj zagotavlja objektivne in obsežne podatke o prenosu in izvajanju teh predpisov v državah članicah; ker obenem meni, da nekatere države članice še vedno ne izpolnjujejo v celoti svojega cilja o pravilnem in pravočasnem prenosu evropske zakonodaje v nacionalno, in ker je treba sprejeti bolj kvalitativen pristop, ki se ne bo ustavil zgolj pri številkah, temveč bo omogočil, da se ugotovijo razlogi za ta primanjkljaj; |
| --- | --- |

E.

ker objavljeni pregled stanja notranjega trga že ves čas spodbuja prenos zakonodaje o enotnem trgu, saj zagotavlja objektivne in obsežne podatke o prenosu in izvajanju teh predpisov v državah članicah; ker obenem meni, da nekatere države članice še vedno ne izpolnjujejo v celoti svojega cilja o pravilnem in pravočasnem prenosu evropske zakonodaje v nacionalno, in ker je treba sprejeti bolj kvalitativen pristop, ki se ne bo ustavil zgolj pri številkah, temveč bo omogočil, da se ugotovijo razlogi za ta primanjkljaj;

| F. | ker čeprav se pregled stanja notranjega trga in pregled stanja potrošniškega trga uporabljata v različnem kontekstu in se zanju uporablja različna metodologija z različnimi cilji in različnimi sklopi kazalnikov, imata isti splošni cilj, namreč izboljšati delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

F.

ker čeprav se pregled stanja notranjega trga in pregled stanja potrošniškega trga uporabljata v različnem kontekstu in se zanju uporablja različna metodologija z različnimi cilji in različnimi sklopi kazalnikov, imata isti splošni cilj, namreč izboljšati delovanje notranjega trga;

| G. | ker ima Malta najboljše rezultate na področju pravočasnega prenosa direktiv EU, Belgija, ki je še povečala svoj že tako veliki zaostanek pri prenosu, pa je na tem seznamu povsem na dnu; |
| --- | --- |

G.

ker ima Malta najboljše rezultate na področju pravočasnega prenosa direktiv EU, Belgija, ki je še povečala svoj že tako veliki zaostanek pri prenosu, pa je na tem seznamu povsem na dnu;

| H. | ker je le Estonija dosegla dobre rezultate pri vseh točkah pregleda notranjega trga; |
| --- | --- |

H.

ker je le Estonija dosegla dobre rezultate pri vseh točkah pregleda notranjega trga;

| I. | ker imajo države članice z manjšo upravo le omejene vire za izvedbo prenosa zapletenih zakonodajnih dosjejev, a so male države članice, na primer Malta, prenos kljub temu uspele opraviti v zastavljenih rokih; |
| --- | --- |

I.

ker imajo države članice z manjšo upravo le omejene vire za izvedbo prenosa zapletenih zakonodajnih dosjejev, a so male države članice, na primer Malta, prenos kljub temu uspele opraviti v zastavljenih rokih;

| J. | ker aktualni povprečni 1,2-odstotni primanjkljaj spet presega enoodstotni cilj, o katerem so se leta 2007 dogovorili vodje držav in vlad, obžaluje naraščanje primanjkljaja pri prenosu, spodbuja države članice, naj namenijo več virov za spoprijetje s tem trendom, in opaža, da so številne države članice zmanjšale število direktiv, ki jih je še treba prenesi; |
| --- | --- |

J.

ker aktualni povprečni 1,2-odstotni primanjkljaj spet presega enoodstotni cilj, o katerem so se leta 2007 dogovorili vodje držav in vlad, obžaluje naraščanje primanjkljaja pri prenosu, spodbuja države članice, naj namenijo več virov za spoprijetje s tem trendom, in opaža, da so številne države članice zmanjšale število direktiv, ki jih je še treba prenesi;

| K. | ker 85 direktiv vsaj v eni državi članici še vedno ni prenesenih (faktor razdrobljenosti je 6 %) in zato na enotnem trgu ne morejo polno učinkovati; |
| --- | --- |

K.

ker 85 direktiv vsaj v eni državi članici še vedno ni prenesenih (faktor razdrobljenosti je 6 %) in zato na enotnem trgu ne morejo polno učinkovati;

| L. | ker sta za dve direktivi minili že več kot dve leti od roka za prenos, kar pomeni neposredno kršenje cilja „ničelne strpnosti“, ki so ga leta 2007 določili voditelji držav in vlad; |
| --- | --- |

L.

ker sta za dve direktivi minili že več kot dve leti od roka za prenos, kar pomeni neposredno kršenje cilja „ničelne strpnosti“, ki so ga leta 2007 določili voditelji držav in vlad;

| M. | ker je število nepravilno prenesenih direktiv v povprečju še vedno 0,8 %, čeprav je Komisija v Aktu o enotnem trgu poudarila, da je glede primanjkljaja skladnosti potrebna jasna in odločna politika; |
| --- | --- |

M.

ker je število nepravilno prenesenih direktiv v povprečju še vedno 0,8 %, čeprav je Komisija v Aktu o enotnem trgu poudarila, da je glede primanjkljaja skladnosti potrebna jasna in odločna politika;

| N. | ker je v zadnjih nekaj mesecih kar sedem držav članic še bolj zaostalo pri prenašanju direktiv EU; |
| --- | --- |

N.

ker je v zadnjih nekaj mesecih kar sedem držav članic še bolj zaostalo pri prenašanju direktiv EU;

| O. | ker so potrebni natančnejši podatki o kakovosti prenosa; |
| --- | --- |

O.

ker so potrebni natančnejši podatki o kakovosti prenosa;

| P. | ker bi boljša kakovost pri oblikovanju sprejete zakonodaje lahko pripomogla k zmanjšanju zamud pri prenosu zakonodaje EU; |
| --- | --- |

P.

ker bi boljša kakovost pri oblikovanju sprejete zakonodaje lahko pripomogla k zmanjšanju zamud pri prenosu zakonodaje EU;

| Q. | ker je bila z Lizbonsko pogodbo prvič uvedena možnost neposrednih denarnih kazni, ki jih v primeru nesporočanja ukrepov za prenos določi Sodišče EU; |
| --- | --- |

Q.

ker je bila z Lizbonsko pogodbo prvič uvedena možnost neposrednih denarnih kazni, ki jih v primeru nesporočanja ukrepov za prenos določi Sodišče EU;

| R. | ker si morajo Komisija, Evropski parlament, nacionalni parlamenti in uprave držav članic bolj prizadevati za opredelitev pravic državljanov, jih o njih obveščati ter jim jih pomagati uresničevati, saj bo tako notranji trg bolje deloval; |
| --- | --- |

R.

ker si morajo Komisija, Evropski parlament, nacionalni parlamenti in uprave držav članic bolj prizadevati za opredelitev pravic državljanov, jih o njih obveščati ter jim jih pomagati uresničevati, saj bo tako notranji trg bolje deloval;

| S. | ker lahko odsotnost učinkovitih sistemov pravnega varstva ob napačni uporabi pravil notranjega trga ogrozi učinkovitost pravic državljanov, saj morajo za svojo obrambo začeti dolgotrajne in počasne sodne postopke; |
| --- | --- |

S.

ker lahko odsotnost učinkovitih sistemov pravnega varstva ob napačni uporabi pravil notranjega trga ogrozi učinkovitost pravic državljanov, saj morajo za svojo obrambo začeti dolgotrajne in počasne sodne postopke;

| T. | ker mora biti zagotovljena prosta izmenjava najboljših praks in podatkov med organi, ki so pristojni za pravilno uporabo pravil notranjega trga, in med tistimi, ki so odgovorni za pravno varstvo v primeru napačne uporabe; |
| --- | --- |

T.

ker mora biti zagotovljena prosta izmenjava najboljših praks in podatkov med organi, ki so pristojni za pravilno uporabo pravil notranjega trga, in med tistimi, ki so odgovorni za pravno varstvo v primeru napačne uporabe;

| U. | ker so Komisija in države članice leta 2002 ustvarile mrežo SOLVIT za reševanje problemov, s katerimi se državljani in podjetja srečujejo zaradi napačne uporabe zakonodaje o notranjem trgu; |
| --- | --- |

U.

ker so Komisija in države članice leta 2002 ustvarile mrežo SOLVIT za reševanje problemov, s katerimi se državljani in podjetja srečujejo zaradi napačne uporabe zakonodaje o notranjem trgu;

| V. | ker je SOLVIT spletna mreža za reševanje problemov, v kateri države članice (pa tudi Norveška, Islandija in Lihtenštajn) sodelujejo pri zunajsodnem reševanju težav, na katere naletijo državljani in podjetja ter do katerih pride, ker javni organi napačno uporabljajo zakonodajo o notranjem trgu; |
| --- | --- |

V.

ker je SOLVIT spletna mreža za reševanje problemov, v kateri države članice (pa tudi Norveška, Islandija in Lihtenštajn) sodelujejo pri zunajsodnem reševanju težav, na katere naletijo državljani in podjetja ter do katerih pride, ker javni organi napačno uporabljajo zakonodajo o notranjem trgu;

| W. | ker je SOLVIT uspešen sistem, ki zagotavlja neformalno pravno varstvo, v povprečju v roku 10 tednov, in ker bi bila uspešnost te mreže pri reševanju problemov notranjega trga lahko zgled dobre prakse tudi za druge podporne storitve v zvezi z notranjim trgom; |
| --- | --- |

W.

ker je SOLVIT uspešen sistem, ki zagotavlja neformalno pravno varstvo, v povprečju v roku 10 tednov, in ker bi bila uspešnost te mreže pri reševanju problemov notranjega trga lahko zgled dobre prakse tudi za druge podporne storitve v zvezi z notranjim trgom;

| X. | ker je pomembno utrditi in še bolj razviti prisotnost in zmogljivost mreže SOLVIT v vseh plasteh nacionalnih uprav, da bi zagotovili kar največjo učinkovitost in najboljše rezultate; |
| --- | --- |

X.

ker je pomembno utrditi in še bolj razviti prisotnost in zmogljivost mreže SOLVIT v vseh plasteh nacionalnih uprav, da bi zagotovili kar največjo učinkovitost in najboljše rezultate;

| Y. | ker bi morala biti mreža SOLVIT dopolnilo pravni obravnavi postopkov za ugotavljanje kršitev, kar je naloga Komisije, in jo opozarjati na posebna vprašanja pri prenosu in izvajanju zakonodaje EU v državah članicah; |
| --- | --- |

Y.

ker bi morala biti mreža SOLVIT dopolnilo pravni obravnavi postopkov za ugotavljanje kršitev, kar je naloga Komisije, in jo opozarjati na posebna vprašanja pri prenosu in izvajanju zakonodaje EU v državah članicah;

| Z. | ker Komisija pripravlja novo strategijo za okrepitev mreže SOLVIT; |
| --- | --- |

Z.

ker Komisija pripravlja novo strategijo za okrepitev mreže SOLVIT;

Oblikovanje regulativnega okvira za notranji trg

| 1. | pozdravlja pregled stanja notranjega trga in mrežo SOLVIT kot pomembni, čeprav precej različni orodji za spremljanje in odkrivanje težav pri prenosu in izvajanju zakonodaje EU, pa tudi za odkrivanje vrzeli in ozkih grl na enotnem trgu, s ciljem spodbujanja ukrepov za boljše delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pregled stanja notranjega trga in mrežo SOLVIT kot pomembni, čeprav precej različni orodji za spremljanje in odkrivanje težav pri prenosu in izvajanju zakonodaje EU, pa tudi za odkrivanje vrzeli in ozkih grl na enotnem trgu, s ciljem spodbujanja ukrepov za boljše delovanje notranjega trga;

| 2. | potrjuje, da sta pravočasen in pravilen prenos ter izvajanje zakonodaje o notranjem trgu predpogoj za uspešen notranji trg, ta pa je ključno gibalo povečevanja konkurenčnosti in rasti, zlasti v času gospodarske krize; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da sta pravočasen in pravilen prenos ter izvajanje zakonodaje o notranjem trgu predpogoj za uspešen notranji trg, ta pa je ključno gibalo povečevanja konkurenčnosti in rasti, zlasti v času gospodarske krize;

| 3. | pozdravlja, da je Komisija poročila o pregledu stanja notranjega trga, pobudah Tvoja Evropa in Tvoja Evropa – nasveti, o mreži SOLVIT, informacijskem sistemu za notranji trg in enotnih kontaktnih točkah združila v obsežno enotno poročilo, letni pregled upravljanja, ki omogoča berljivo in celostno oceno delovanja enotnega trga; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja, da je Komisija poročila o pregledu stanja notranjega trga, pobudah Tvoja Evropa in Tvoja Evropa – nasveti, o mreži SOLVIT, informacijskem sistemu za notranji trg in enotnih kontaktnih točkah združila v obsežno enotno poročilo, letni pregled upravljanja, ki omogoča berljivo in celostno oceno delovanja enotnega trga;

| 4. | meni, da je stalno in pogosto spremljanje napredka držav članic eden ključnih dejavnikov pri spodbujanju za okrepitev njihovih prizadevanj; v zvezi s tem pozdravlja napoved Komisije, da bo tudi v bodoče vsako leto poleti oziroma v času okrog poletja objavljen ločen pregled stanja notranjega trga; vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi ločena poročila za vsak element letnega pregleda upravljanja lahko odvrnila poudarek od celostnega pristopa ter prizadevanja služb Komisije preusmerila k poročanju o težavah, na katere opozarja letni pregled upravljanja, namesto k njihovemu reševanju; |
| --- | --- |

4.

meni, da je stalno in pogosto spremljanje napredka držav članic eden ključnih dejavnikov pri spodbujanju za okrepitev njihovih prizadevanj; v zvezi s tem pozdravlja napoved Komisije, da bo tudi v bodoče vsako leto poleti oziroma v času okrog poletja objavljen ločen pregled stanja notranjega trga; vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi ločena poročila za vsak element letnega pregleda upravljanja lahko odvrnila poudarek od celostnega pristopa ter prizadevanja služb Komisije preusmerila k poročanju o težavah, na katere opozarja letni pregled upravljanja, namesto k njihovemu reševanju;

| 5. | poziva Svet, naj se zaveže nadaljnjemu zmanjševanju primanjkljaja pri prenosu zakonodaje, istočasno pa naj določi bolj realistične cilje za prenos in izvajanje, ki jih morajo izpolnjevati države članice; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, naj se zaveže nadaljnjemu zmanjševanju primanjkljaja pri prenosu zakonodaje, istočasno pa naj določi bolj realistične cilje za prenos in izvajanje, ki jih morajo izpolnjevati države članice;

| 6. | poziva države članice, naj direktive, ki so jih same pomagale oblikovati, vzamejo resno ter naj učinkovito izpolnjujejo svoje obveznosti iz primarnih evropskih pogodb; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj direktive, ki so jih same pomagale oblikovati, vzamejo resno ter naj učinkovito izpolnjujejo svoje obveznosti iz primarnih evropskih pogodb;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da je bil dosežen precejšnji napredek pri zmanjševanju števila zelo zapoznelih direktiv, in države članice poziva, naj nadaljujejo pozitivna prizadevanja v zvezi s tem; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da je bil dosežen precejšnji napredek pri zmanjševanju števila zelo zapoznelih direktiv, in države članice poziva, naj nadaljujejo pozitivna prizadevanja v zvezi s tem;

| 8. | poziva Komisijo in države članice v posvetovalnem odboru za notranji trg, naj razmislijo, kako izboljšati sodelovanje med Komisijo in državami članicami, kako najbolje izvesti izmenjavo najboljše prakse ter kako opozoriti na uspešne mehanizme, ki so jih vzpostavile države članice; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice v posvetovalnem odboru za notranji trg, naj razmislijo, kako izboljšati sodelovanje med Komisijo in državami članicami, kako najbolje izvesti izmenjavo najboljše prakse ter kako opozoriti na uspešne mehanizme, ki so jih vzpostavile države članice;

| 9. | poziva Komisijo, naj v pregledu stanja notranjega trga nerešene kršitve razdeli na tiste, ki jih je mogoče enostavno rešiti, ter tiste, katerih posledica je popolno nesoglasje med Komisijo in državami članicami; poziva Komisijo in države članice, naj skušajo ugotoviti osnovne razloge za ta nesoglasja in jih nato tudi odpraviti; poziva Komisijo, naj v še posebej spornih primerih po potrebi predlaga spremembe evropske zakonodaje, da bi razrešila sporna vprašanja tolmačenja predpisov; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj v pregledu stanja notranjega trga nerešene kršitve razdeli na tiste, ki jih je mogoče enostavno rešiti, ter tiste, katerih posledica je popolno nesoglasje med Komisijo in državami članicami; poziva Komisijo in države članice, naj skušajo ugotoviti osnovne razloge za ta nesoglasja in jih nato tudi odpraviti; poziva Komisijo, naj v še posebej spornih primerih po potrebi predlaga spremembe evropske zakonodaje, da bi razrešila sporna vprašanja tolmačenja predpisov;

| 10. | je seznanjen z uspehom Komisije s pobudo EU Pilot; vendar opozarja, da čeprav je morda pripomogla k zmanjšanju števila postopkov za ugotavljanje kršitev, Komisiji vendarle prepušča najtežje primere formalnih postopkov za ugotavljanje kršitev in je morda tudi to razlog, da so i dolgotrajnejši; se boji, da bo to povzročilo večje zaostanke pri odpravljanju vrzeli na notranjem trgu; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen z uspehom Komisije s pobudo EU Pilot; vendar opozarja, da čeprav je morda pripomogla k zmanjšanju števila postopkov za ugotavljanje kršitev, Komisiji vendarle prepušča najtežje primere formalnih postopkov za ugotavljanje kršitev in je morda tudi to razlog, da so i dolgotrajnejši; se boji, da bo to povzročilo večje zaostanke pri odpravljanju vrzeli na notranjem trgu;

| 11. | je seznanjen, da je skoraj 50 % odprtih postopkov ugotavljanja kršitev v zvezi z notranjim trgom povezanih z obdavčitvijo in okoljem; poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo boljšemu in bolj pravočasnemu prenosu in izvajanju pravil EU na teh dveh področjih; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen, da je skoraj 50 % odprtih postopkov ugotavljanja kršitev v zvezi z notranjim trgom povezanih z obdavčitvijo in okoljem; poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo boljšemu in bolj pravočasnemu prenosu in izvajanju pravil EU na teh dveh področjih;

| 12. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo kršitve zakonodaje EU hitro reševale s postopki za ugotavljanje kršitev; poziva jo tudi, naj vzpostavi postopek za hitro ugotavljanje kršitev in naj razmisli o ustanovitvi neodvisnega organa v okviru Komisije, ki bi bil odgovoren za sodne postopke v zadevah kršitev notranjega trga in za postopke za ugotavljanje kršitev po odobritvi kolegija komisarjev; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo kršitve zakonodaje EU hitro reševale s postopki za ugotavljanje kršitev; poziva jo tudi, naj vzpostavi postopek za hitro ugotavljanje kršitev in naj razmisli o ustanovitvi neodvisnega organa v okviru Komisije, ki bi bil odgovoren za sodne postopke v zadevah kršitev notranjega trga in za postopke za ugotavljanje kršitev po odobritvi kolegija komisarjev;

| 13. | poziva Komisijo, naj bolj izkoristi mrežo SOLVIT kot prvi naslov za pritožbe glede napačne čezmejne uporabe zakonodaje EU; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno nadaljnjo obravnavo zadev, ki jih ni bilo mogoče ustrezno rešiti v okviru mreže SOLVIT; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj bolj izkoristi mrežo SOLVIT kot prvi naslov za pritožbe glede napačne čezmejne uporabe zakonodaje EU; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno nadaljnjo obravnavo zadev, ki jih ni bilo mogoče ustrezno rešiti v okviru mreže SOLVIT;

| 14 | poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi podporo pri prenosu zakonodaje EU z razvojem novih orodij, na primer smernic za prenos in službe za pomoč pri prenosu; |
| --- | --- |

14

poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi podporo pri prenosu zakonodaje EU z razvojem novih orodij, na primer smernic za prenos in službe za pomoč pri prenosu;

| 15. | ugotavlja, da postopki za ugotavljanje kršitev v povprečju trajajo predolgo, in poziva Komisijo, naj sprejme učinkovite ukrepe za njihovo skrajšanje; poziva jo, naj o teh ukrepih poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da postopki za ugotavljanje kršitev v povprečju trajajo predolgo, in poziva Komisijo, naj sprejme učinkovite ukrepe za njihovo skrajšanje; poziva jo, naj o teh ukrepih poroča Parlamentu;

| 16. | poziva Komisijo, naj preuči nove načine za zagotavljanje pravočasne in popolne uporabe sodb in postopkov Sodišča v državah članicah; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj preuči nove načine za zagotavljanje pravočasne in popolne uporabe sodb in postopkov Sodišča v državah članicah;

| 17. | poziva Komisijo, naj pregled stanja notranjega trga dopolni z novimi dodatnimi merili za spremljanje pravilnega izvajanja veljavne zakonodaje, ne da bi to vplivalo na njegovo berljivost; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj pregled stanja notranjega trga dopolni z novimi dodatnimi merili za spremljanje pravilnega izvajanja veljavne zakonodaje, ne da bi to vplivalo na njegovo berljivost;

| 18. | poziva Komisijo, naj v pregledu stanja notranjega trga predstavi spreminjajočo se porazdelitev postopkov za ugotavljanje kršitev, začetih po posameznih sektorjih, od predhodnega pregleda stanja ter naj analizira razloge za največje spremembe v številu začetih postopkov; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj v pregledu stanja notranjega trga predstavi spreminjajočo se porazdelitev postopkov za ugotavljanje kršitev, začetih po posameznih sektorjih, od predhodnega pregleda stanja ter naj analizira razloge za največje spremembe v številu začetih postopkov;

| 19. | poziva države članice, naj obnovijo svoja prizadevanja za uspešnejše izpolnjevanje ciljev; potrjuje, da je dokončna vzpostavitev notranjega trga z boljšim in bolj pravočasnim prenosom obstoječe in nove zakonodaje učinkovit način za boj proti gospodarski krizi; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj obnovijo svoja prizadevanja za uspešnejše izpolnjevanje ciljev; potrjuje, da je dokončna vzpostavitev notranjega trga z boljšim in bolj pravočasnim prenosom obstoječe in nove zakonodaje učinkovit način za boj proti gospodarski krizi;

| 20. | poudarja, da bi države članice morale še naprej zmanjševati zamude pri prenosu, če naj izpolnijo enoodstotni cilj; ugotavlja, da bi bilo treba posebno pozornost in prednostno obravnavo nameniti direktivam, kjer je rok za prenos v nacionalno zakonodajo potekel pred več kot letom dni, s čimer bi bistveno zmanjšali zamude pri prenosu; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi države članice morale še naprej zmanjševati zamude pri prenosu, če naj izpolnijo enoodstotni cilj; ugotavlja, da bi bilo treba posebno pozornost in prednostno obravnavo nameniti direktivam, kjer je rok za prenos v nacionalno zakonodajo potekel pred več kot letom dni, s čimer bi bistveno zmanjšali zamude pri prenosu;

| 21. | poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o uporabi člena 260(3) Lizbonske pogodbe glede možnosti, da bi Sodišče EU naložilo neposredne denarne kazni na prvi stopnji, kadar se ugotovi, da države članice niso izpolnile svoje obveznosti za prenos zakonodaje EU; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o uporabi člena 260(3) Lizbonske pogodbe glede možnosti, da bi Sodišče EU naložilo neposredne denarne kazni na prvi stopnji, kadar se ugotovi, da države članice niso izpolnile svoje obveznosti za prenos zakonodaje EU;

| 22. | poziva Komisijo, naj predloži ocene sklepov o peticijah glede težav z enotnim trgom, ki jih prejme Evropski parlament, in jih vključi v letni pregled upravljanja; poudarja, da bi bilo treba bolj upoštevati proces vlaganja peticij, da bi izboljšali zakonodajni postopek EU in ga približali državljanom; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj predloži ocene sklepov o peticijah glede težav z enotnim trgom, ki jih prejme Evropski parlament, in jih vključi v letni pregled upravljanja; poudarja, da bi bilo treba bolj upoštevati proces vlaganja peticij, da bi izboljšali zakonodajni postopek EU in ga približali državljanom;

| 23. | ugotavlja, da je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe Evropski parlament dobil večje pristojnosti na področju strukturiranja in revizije zakonodaje EU; poziva, naj ugotovitve, ki izhajajo iz pregleda stanja, postanejo pomemben del strukturiranega dialoga med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe Evropski parlament dobil večje pristojnosti na področju strukturiranja in revizije zakonodaje EU; poziva, naj ugotovitve, ki izhajajo iz pregleda stanja, postanejo pomemben del strukturiranega dialoga med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti;

| 24. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo korelacijske tabele objavljene, naj vztraja, da bi države članice uradno sprejele zmanjšanje številčnih ciljev, ki omejujejo primanjkljaj pri prenosu in primanjkljaj skladnosti nacionalnega prava, na 0,5 % za primanjkljaj pri prenosu in 0,5 % za primanjkljaj glede skladnosti, ter naj zagotovi učinkovitejšo uporabo postopkov za ugotavljanje kršitev s številčnimi cilji, povezanimi s stopnjami postopka, ker so potrebni za temeljito in celovito izvajanje zakonodaje o enotnem trgu, kot je Komisija navedla v Aktu o enotnem trgu; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo korelacijske tabele objavljene, naj vztraja, da bi države članice uradno sprejele zmanjšanje številčnih ciljev, ki omejujejo primanjkljaj pri prenosu in primanjkljaj skladnosti nacionalnega prava, na 0,5 % za primanjkljaj pri prenosu in 0,5 % za primanjkljaj glede skladnosti, ter naj zagotovi učinkovitejšo uporabo postopkov za ugotavljanje kršitev s številčnimi cilji, povezanimi s stopnjami postopka, ker so potrebni za temeljito in celovito izvajanje zakonodaje o enotnem trgu, kot je Komisija navedla v Aktu o enotnem trgu;

| 25. | poziva države članice, naj sistematično zagotavljajo ustrezne korelacijske tabele in navedejo, kako se direktive o notranjem trgu uporabljajo v nacionalnih predpisih; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj sistematično zagotavljajo ustrezne korelacijske tabele in navedejo, kako se direktive o notranjem trgu uporabljajo v nacionalnih predpisih;

| 26. | poziva Komisijo, naj v okviru evropske zakonodaje sprejme ukrepe za njeno kakovostnejšo pripravo; pozdravlja prizadevanja za boljšo in pametnejšo pripravo zakonodaje ter spodbuja vse tri institucije, ki so vključene v zakonodajni postopek, naj si nenehno prizadevajo za večjo kakovost zakonodaje, ki jo skupaj ustvarjajo; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj v okviru evropske zakonodaje sprejme ukrepe za njeno kakovostnejšo pripravo; pozdravlja prizadevanja za boljšo in pametnejšo pripravo zakonodaje ter spodbuja vse tri institucije, ki so vključene v zakonodajni postopek, naj si nenehno prizadevajo za večjo kakovost zakonodaje, ki jo skupaj ustvarjajo;

Vzpostavljanje notranjega trga za podjetja in državljane

| 27. | poziva Komisijo, naj poišče načine za večjo usklajenost in boljše praktično sodelovanje med obstoječimi orodji – mrežo SOLVIT, pobudo Your Europe Advice, Evropsko podjetniško mrežo, Evropsko mrežo centrov za varstvo potrošnikov, mrežo evropskih služb za zaposlovanje, informacijskim sistemom za notranji trg, informacijsko mrežo Europe Direct in enotnimi kontaktnimi točkami, da bi preprečili podvajanje prizadevanj in virov ter dosegli učinkovitejše upravljanje; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj poišče načine za večjo usklajenost in boljše praktično sodelovanje med obstoječimi orodji – mrežo SOLVIT, pobudo Your Europe Advice, Evropsko podjetniško mrežo, Evropsko mrežo centrov za varstvo potrošnikov, mrežo evropskih služb za zaposlovanje, informacijskim sistemom za notranji trg, informacijsko mrežo Europe Direct in enotnimi kontaktnimi točkami, da bi preprečili podvajanje prizadevanj in virov ter dosegli učinkovitejše upravljanje;

| 28. | poziva Komisijo, naj predlaga načine za boljšo vključitev orodij, kakršno je mreža SOLVIT, v postopek vlaganja peticij pri Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj predlaga načine za boljšo vključitev orodij, kakršno je mreža SOLVIT, v postopek vlaganja peticij pri Evropskem parlamentu;

| 29. | poudarja, da se je z leti mreža SOLVIT izkazala kot enostavna, hitra in stroškovno učinkovita pri reševanju težav, ki pestijo državljane in podjetja pri napačni uporabi pravil enotnega trga; vendar ugotavlja, da je še vedno zelo razdrobljena in preslabo izkoriščena; poziva Komisijo, naj več prizadevanj usmeri v usposabljanje, izobraževanje in izmenjavo najboljše prakse med zaposlenimi v tej mreži; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da se je z leti mreža SOLVIT izkazala kot enostavna, hitra in stroškovno učinkovita pri reševanju težav, ki pestijo državljane in podjetja pri napačni uporabi pravil enotnega trga; vendar ugotavlja, da je še vedno zelo razdrobljena in preslabo izkoriščena; poziva Komisijo, naj več prizadevanj usmeri v usposabljanje, izobraževanje in izmenjavo najboljše prakse med zaposlenimi v tej mreži;

| 30. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo centri mreže SOLVIT imeli dovolj osebja in da bo obstajala taka raven usklajevanja in komunikacije z vsemi ravnmi nacionalnih uprav in različnimi službami Evropske komisije, kot je potrebna za izvajanje sklepov; poziva Komisijo, naj posodobi priporočila Komisije iz leta 2001 o načelih za uporabo mreže SOLVIT za reševanje problemov notranjega trga v skladu s tistim, kar je predlagano v delovnem dokumentu osebja Komisije z naslovom „Reinforcing effective problem-solving in the Single Market“ (Krepitev učinkovitega reševanja težav na enotnem trgu); |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo centri mreže SOLVIT imeli dovolj osebja in da bo obstajala taka raven usklajevanja in komunikacije z vsemi ravnmi nacionalnih uprav in različnimi službami Evropske komisije, kot je potrebna za izvajanje sklepov; poziva Komisijo, naj posodobi priporočila Komisije iz leta 2001 o načelih za uporabo mreže SOLVIT za reševanje problemov notranjega trga v skladu s tistim, kar je predlagano v delovnem dokumentu osebja Komisije z naslovom „Reinforcing effective problem-solving in the Single Market“ (Krepitev učinkovitega reševanja težav na enotnem trgu);

| 31. | ugotavlja, da so zapleteni postopki na področju socialne varnosti eden glavnih pomislekov državljanov, ki zavirajo mobilnost delavcev v Evropi; poziva, naj se več sredstev za mrežo SOLVIT nameni za obravnavo tovrstnih zadev; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da so zapleteni postopki na področju socialne varnosti eden glavnih pomislekov državljanov, ki zavirajo mobilnost delavcev v Evropi; poziva, naj se več sredstev za mrežo SOLVIT nameni za obravnavo tovrstnih zadev;

| 32. | poudarja, da je v to mrežo pomembno pritegniti pridružene partnerje, zlasti kot pomoč za zmanjšanje obremenitve centrov mreže SOLVIT; poudarja, da se je sodelovanje s pridruženimi partnerji v preteklosti izkazalo za učinkovito, saj so v neposrednem stiku z državljani in podjetji; zato poziva Komisijo, naj jim zagotovi popoln dostop do mreže SOLVIT; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je v to mrežo pomembno pritegniti pridružene partnerje, zlasti kot pomoč za zmanjšanje obremenitve centrov mreže SOLVIT; poudarja, da se je sodelovanje s pridruženimi partnerji v preteklosti izkazalo za učinkovito, saj so v neposrednem stiku z državljani in podjetji; zato poziva Komisijo, naj jim zagotovi popoln dostop do mreže SOLVIT;

| 33. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva državljanom in podjetjem ponujati celovit virtualni sveženj informacijskih storitev in storitev pomoči, zlasti z nadaljnjim razvojem portala Tvoja Evropa kot enotnega spletnega portala z vsemi informacijami in pomočjo; vendar ugotavlja, da je pomemben tudi neposreden človeški stik, in s tem v zvezi predlaga, da se ta prizadevanja dopolnijo z enotno kontaktno osebo za državljane in potrošnike na predstavništvih Komisije v vseh državah članicah; meni, da bi z združitvijo uradnikov za zvezo mreže SOLVIT, pobude Tvoja Evropa – nasveti, Evropske podjetniške mreže, evropskih potrošniških centrov in mreže evropskih služb za zaposlovanje v predstavništvih dosegli ta namen ter pripomogli k boljšemu usklajevanju in povezanosti; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva državljanom in podjetjem ponujati celovit virtualni sveženj informacijskih storitev in storitev pomoči, zlasti z nadaljnjim razvojem portala Tvoja Evropa kot enotnega spletnega portala z vsemi informacijami in pomočjo; vendar ugotavlja, da je pomemben tudi neposreden človeški stik, in s tem v zvezi predlaga, da se ta prizadevanja dopolnijo z enotno kontaktno osebo za državljane in potrošnike na predstavništvih Komisije v vseh državah članicah; meni, da bi z združitvijo uradnikov za zvezo mreže SOLVIT, pobude Tvoja Evropa – nasveti, Evropske podjetniške mreže, evropskih potrošniških centrov in mreže evropskih služb za zaposlovanje v predstavništvih dosegli ta namen ter pripomogli k boljšemu usklajevanju in povezanosti;

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj aktivno promovirajo portal Tvoja Evropa v državnih upravah ter razvijajo sodelovanje med tem portalom in spletnimi mesti državnih uprav; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj aktivno promovirajo portal Tvoja Evropa v državnih upravah ter razvijajo sodelovanje med tem portalom in spletnimi mesti državnih uprav;

| 35. | poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k nadaljnji krepitvi enotnih kontaktnih točk in državljanom zagotavlja informacije na jasen in praktičen način, tako da bo zagotovila in v celoti izkoristila evropsko sinergijo na področju informacij, na primer s pobudo Tvoja Evropa – nasveti; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k nadaljnji krepitvi enotnih kontaktnih točk in državljanom zagotavlja informacije na jasen in praktičen način, tako da bo zagotovila in v celoti izkoristila evropsko sinergijo na področju informacij, na primer s pobudo Tvoja Evropa – nasveti;

| 36. | poziva Komisijo, naj poroča o možnosti, da se za enotne kontaktne osebe v vseh državah članicah uporabi osebje Komisije; meni, da bi to lahko bila rešitev za kadrovske težave, ki jih mreža SOLVIT ugotavlja v različnih nacionalnih javnih upravah; poziva Komisijo, naj preuči, ali je mreži SOLVIT mogoče zagotoviti posebno pravno podlago; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj poroča o možnosti, da se za enotne kontaktne osebe v vseh državah članicah uporabi osebje Komisije; meni, da bi to lahko bila rešitev za kadrovske težave, ki jih mreža SOLVIT ugotavlja v različnih nacionalnih javnih upravah; poziva Komisijo, naj preuči, ali je mreži SOLVIT mogoče zagotoviti posebno pravno podlago;

| 37. | poziva Komisijo, naj zagotovi vzpostavitev enotnih spletnih kontaktnih točk prek portalov e-uprave v vseh državah članicah v uradnem jeziku države gostiteljice in v angleščini; ugotavlja, da so enotne kontaktne točke ključne za izvajanje direktive o storitvah; obžaluje, da le tretjina razpoložljivih spletnih portalov e-uprave omogoča dostop do spletnih elektronskih postopkov; poziva države članice, naj zagotovijo uporabnikom prijazne informacije o spletnih upravnih pravilih in postopkih glede zagotavljanja storitev v več jezikih EU, da bi olajšale čezmejno poslovanje v Evropi; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj zagotovi vzpostavitev enotnih spletnih kontaktnih točk prek portalov e-uprave v vseh državah članicah v uradnem jeziku države gostiteljice in v angleščini; ugotavlja, da so enotne kontaktne točke ključne za izvajanje direktive o storitvah; obžaluje, da le tretjina razpoložljivih spletnih portalov e-uprave omogoča dostop do spletnih elektronskih postopkov; poziva države članice, naj zagotovijo uporabnikom prijazne informacije o spletnih upravnih pravilih in postopkih glede zagotavljanja storitev v več jezikih EU, da bi olajšale čezmejno poslovanje v Evropi;

| 38. | poziva mrežo SOLVIT, pobudo Tvoja Evropa – nasveti, Evropsko podjetniško mrežo, evropske potrošniške centre in mrežo evropskih služb za zaposlovanje, naj upoštevajo glavne težave državljanov in podjetij, navedene v delovnem dokumentu osebja Komisije z naslovom „Enotni trg v očeh ljudi: pregled 20 glavnih težav, s katerimi se soočajo državljani in podjetja“, ter temu primerno določijo prednostne naloge pri svojem delu; |
| --- | --- |

38.

poziva mrežo SOLVIT, pobudo Tvoja Evropa – nasveti, Evropsko podjetniško mrežo, evropske potrošniške centre in mrežo evropskih služb za zaposlovanje, naj upoštevajo glavne težave državljanov in podjetij, navedene v delovnem dokumentu osebja Komisije z naslovom „Enotni trg v očeh ljudi: pregled 20 glavnih težav, s katerimi se soočajo državljani in podjetja“, ter temu primerno določijo prednostne naloge pri svojem delu;

| 39. | poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi ugotovitev raziskav Eurobarometra – kot dela njene ocene – v letni pregled upravljanja, da bi postopki odločanja temeljili na boljših informacijah; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi ugotovitev raziskav Eurobarometra – kot dela njene ocene – v letni pregled upravljanja, da bi postopki odločanja temeljili na boljših informacijah;

| 40. | je seznanjen z nedavno objavljenim besedilom Komisije o 20 glavnih pomislekih, katerega podlaga je bila zgoraj navedena resolucija z dne 20. maja 2010; poudarja, da so na enotnem trgu še vedno vrzeli pri obveščenosti, zakonodaji in njenem izvajanju, potrošniki in podjetja pa ne poznajo vseh svojih pravic in dolžnosti, tako da ne morejo v celoti užiti koristi enotnega trga; se zavezuje, da bo bolje komuniciral z državljani o pravicah, ki jih imajo na enotnem trgu, ter k temu poziva tudi Komisijo in države članice; |
| --- | --- |

40.

je seznanjen z nedavno objavljenim besedilom Komisije o 20 glavnih pomislekih, katerega podlaga je bila zgoraj navedena resolucija z dne 20. maja 2010; poudarja, da so na enotnem trgu še vedno vrzeli pri obveščenosti, zakonodaji in njenem izvajanju, potrošniki in podjetja pa ne poznajo vseh svojih pravic in dolžnosti, tako da ne morejo v celoti užiti koristi enotnega trga; se zavezuje, da bo bolje komuniciral z državljani o pravicah, ki jih imajo na enotnem trgu, ter k temu poziva tudi Komisijo in države članice;

| 41. | poziva Komisijo, naj poroča o glavnih ovirah na notranjem trgu zlasti za invalidne državljane in potrošnike, ter zagotovi, da bodo odpravi teh ovir namenjena posebna prizadevanja; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj poroča o glavnih ovirah na notranjem trgu zlasti za invalidne državljane in potrošnike, ter zagotovi, da bodo odpravi teh ovir namenjena posebna prizadevanja;

| 42. | priporoča nadaljnje usklajevanje med mrežo SOLVIT in pobudo EU Pilot za boljšo usklajenost in izmenjavo dobre prakse; |
| --- | --- |

42.

priporoča nadaljnje usklajevanje med mrežo SOLVIT in pobudo EU Pilot za boljšo usklajenost in izmenjavo dobre prakse;

| 43. | je seznanjen z uspehom prvega foruma o enotnem trgu, kar je priložnost za pregled napredka enotnega trga in pomoč državljanom in podjetjem, da se seznanijo s svojimi pravicami in obveznostmi v okviru enotnega trga; pozdravlja ta dogodek kot priložnost, da se dodatno opozori na še vedno obstoječe ovire za pravilno delovanje enotnega trga; ponovno poudarja, da morajo Komisija in države članice sprejeti ukrepe za odpravo teh ovir in v ospredje postaviti pomisleke državljanov in podjetij; poziva Komisijo in države članice, naj ohranijo zagon ter še naprej vključujejo zainteresirane strani in krepijo njihovo vlogo z organizacijo rednih forumov o enotnem trgu, ki jih naj dopolnijo s pogostimi obiski za oceno in spodbujanje enotnega trga v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

43.

je seznanjen z uspehom prvega foruma o enotnem trgu, kar je priložnost za pregled napredka enotnega trga in pomoč državljanom in podjetjem, da se seznanijo s svojimi pravicami in obveznostmi v okviru enotnega trga; pozdravlja ta dogodek kot priložnost, da se dodatno opozori na še vedno obstoječe ovire za pravilno delovanje enotnega trga; ponovno poudarja, da morajo Komisija in države članice sprejeti ukrepe za odpravo teh ovir in v ospredje postaviti pomisleke državljanov in podjetij; poziva Komisijo in države članice, naj ohranijo zagon ter še naprej vključujejo zainteresirane strani in krepijo njihovo vlogo z organizacijo rednih forumov o enotnem trgu, ki jih naj dopolnijo s pogostimi obiski za oceno in spodbujanje enotnega trga v posameznih državah članicah;

*

* *

| 44. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

44.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 176, 7.7.2009, str. 17.

(2)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 84.

(3)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 25.

(4)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 10.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0543.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/25

---

Torek, 22. maj 2012Perspektiva za ženske v Turčiji do leta 2020

P7_TA(2012)0212

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o perspektivi za ženske v Turčiji do leta 2020 (2011/2066(INI))

2013/C 264 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in njenega opcijskega protokola, ki sta del mednarodnega prava in h katerima je Turčija pristopila leta 1985 oz. 2002, ter ob upoštevanju 90. člena turške ustave, ki določa, da ima mednarodno pravo prednost pred turškim nacionalnim pravom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in njenega opcijskega protokola, ki sta del mednarodnega prava in h katerima je Turčija pristopila leta 1985 oz. 2002, ter ob upoštevanju 90. člena turške ustave, ki določa, da ima mednarodno pravo prednost pred turškim nacionalnim pravom,

| — | ob upoštevanju konvencij Sveta Evrope, kot sta Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Konvencija o preprečevanju nasilja nad ženskami in v družini ter boju proti njima, ki ju je kot prva država ratificirala Turčija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij Sveta Evrope, kot sta Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Konvencija o preprečevanju nasilja nad ženskami in v družini ter boju proti njima, ki ju je kot prva država ratificirala Turčija,

| — | ob upoštevanju dokumenta št. 11372 in priporočila št. 1817(2007) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, ki oba nosita naslov Parlamenti, združeni v boju proti nasilju nad ženskami v družini, srednjeročna ocena kampanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta št. 11372 in priporočila št. 1817(2007) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, ki oba nosita naslov Parlamenti, združeni v boju proti nasilju nad ženskami v družini, srednjeročna ocena kampanje,

| — | ob upoštevanju pravnega reda Skupnosti na področju pravic žensk in enakosti med spoloma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravnega reda Skupnosti na področju pravic žensk in enakosti med spoloma,

| — | ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 17. decembra 2004 o začetku pogajanj s Turčijo o pristopu k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 17. decembra 2004 o začetku pogajanj s Turčijo o pristopu k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju poročil Komisije o napredku Turčije za leto 2010 (SEC(2010)1327) in 2011 (SEC(2011)1201), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Komisije o napredku Turčije za leto 2010 (SEC(2010)1327) in 2011 (SEC(2011)1201),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2010–2011 (COM(2010)0660), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2010–2011 (COM(2010)0660),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom EU 2020: evropska strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom EU 2020: evropska strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. julija 2005 (1) in 13. februarja 2007 (2) o vlogi žensk v družbenem, gospodarskem in političnem življenju v Turčiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. julija 2005 (1) in 13. februarja 2007 (2) o vlogi žensk v družbenem, gospodarskem in političnem življenju v Turčiji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o poročilu o napredku Turčije v letu 2010 (3) in svoje resolucije z dne 29. marca 2012 o poročilu o napredku Turčije za leto 2011 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o poročilu o napredku Turčije v letu 2010 (3) in svoje resolucije z dne 29. marca 2012 o poročilu o napredku Turčije za leto 2011 (4),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0138/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0138/2012),

| A. | ker mora Turčija kot država kandidatka spoštovati pravni red Unije in ker se je zavezala spoštovanju človekovih pravic, vključno s pravicami žensk in enakosti med spoloma; ker je povabljena, naj še naprej uresničuje in nadzira izvajanje zakonodajnih reform, obenem pa organizira dejavnosti za ozaveščanje javnosti, katerih cilj je boj zoper nasilje nad ženskami, vključno z nasiljem v družini; |
| --- | --- |

A.

ker mora Turčija kot država kandidatka spoštovati pravni red Unije in ker se je zavezala spoštovanju človekovih pravic, vključno s pravicami žensk in enakosti med spoloma; ker je povabljena, naj še naprej uresničuje in nadzira izvajanje zakonodajnih reform, obenem pa organizira dejavnosti za ozaveščanje javnosti, katerih cilj je boj zoper nasilje nad ženskami, vključno z nasiljem v družini;

| B. | ker politika enakosti med spoloma ponuja velike možnosti za dosego ciljev strategije Evropa 2020, saj prispeva k rasti in polni zaposlenosti; |
| --- | --- |

B.

ker politika enakosti med spoloma ponuja velike možnosti za dosego ciljev strategije Evropa 2020, saj prispeva k rasti in polni zaposlenosti;

| C. | ker Turčija slabo napreduje pri izboljševanju in izvajanju zakonodajnega okvira in zagotavljanju enakopravne udeležbe žensk v družbenem, gospodarskem in političnem življenju; |
| --- | --- |

C.

ker Turčija slabo napreduje pri izboljševanju in izvajanju zakonodajnega okvira in zagotavljanju enakopravne udeležbe žensk v družbenem, gospodarskem in političnem življenju;

| D. | ker je Komisija v svojih poročilih o napredku Turčije v letu 2010 in 2011 poudarila, da so za uveljavitev obstoječega pravnega okvira v politični, družbeni in gospodarski praksi potrebna dodatna trajna prizadevanja; ker je Komisija tudi navedla, da enakost med spoloma, boj zoper nasilje nad ženskami, tudi uboje iz časti, ter boj proti prezgodnjim in prisilnim porokam še vedno predstavljajo velik izziv za Turčijo; ker je treba v novi turški ustavi, ki se pripravlja, ohraniti enakost med spoloma, pravice žensk in vključevanje načela enakosti med spoloma |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija v svojih poročilih o napredku Turčije v letu 2010 in 2011 poudarila, da so za uveljavitev obstoječega pravnega okvira v politični, družbeni in gospodarski praksi potrebna dodatna trajna prizadevanja; ker je Komisija tudi navedla, da enakost med spoloma, boj zoper nasilje nad ženskami, tudi uboje iz časti, ter boj proti prezgodnjim in prisilnim porokam še vedno predstavljajo velik izziv za Turčijo; ker je treba v novi turški ustavi, ki se pripravlja, ohraniti enakost med spoloma, pravice žensk in vključevanje načela enakosti med spoloma

| E. | ker je potrebno dogovorjeno in usklajeno delovanje, zlasti na področjih nasilja nad ženskami, izobraževanja, dela in zastopanosti na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

E.

ker je potrebno dogovorjeno in usklajeno delovanje, zlasti na področjih nasilja nad ženskami, izobraževanja, dela in zastopanosti na nacionalni in lokalni ravni;

Zakonodaja, usklajevanje in civilna družba

| 1. | poziva turško vlado, naj pri sprejemanju in spreminjanju svojega zakonodajnega okvira, vključno z načrtovanim postopkom za novo ustavo, podpira in krepi načela enakosti in pravice žensk; |
| --- | --- |

1.

poziva turško vlado, naj pri sprejemanju in spreminjanju svojega zakonodajnega okvira, vključno z načrtovanim postopkom za novo ustavo, podpira in krepi načela enakosti in pravice žensk;

| 2. | poudarja, da gospodarska in družbena nerazvitost v prikrajšanih podeželskih in urbanih območjih Turčije, pa tudi težave zaradi priseljevanja, revščine in prevladujočih patriarhalnih družbenih struktur, povečujejo probleme žensk in ogrožajo njihov položaj; poziva, naj se več pozornosti nameni potrebi po obravnavanju regionalnih razlik pri obravnavanju pravic žensk in glede na to oblikovati politike, pri čemer se je treba zavedati, da so težave in neenakosti, s katerimi se srečujejo ženske kurdskega porekla, na splošno še večje; poziva turško vlado, naj se posveti vsem potrebnim reformam in sodeluje z lokalnimi sveti, da bi vse ženske, tudi ženske kurdskega porekla, uživale enake pravice; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da gospodarska in družbena nerazvitost v prikrajšanih podeželskih in urbanih območjih Turčije, pa tudi težave zaradi priseljevanja, revščine in prevladujočih patriarhalnih družbenih struktur, povečujejo probleme žensk in ogrožajo njihov položaj; poziva, naj se več pozornosti nameni potrebi po obravnavanju regionalnih razlik pri obravnavanju pravic žensk in glede na to oblikovati politike, pri čemer se je treba zavedati, da so težave in neenakosti, s katerimi se srečujejo ženske kurdskega porekla, na splošno še večje; poziva turško vlado, naj se posveti vsem potrebnim reformam in sodeluje z lokalnimi sveti, da bi vse ženske, tudi ženske kurdskega porekla, uživale enake pravice;

| 3. | pozdravlja imenovanje nove ministrice za družino in socialno politiko ter ustanovitev odbora za enake možnosti moških in žensk v turškem parlamentu, ki si pri pomembnih zadevah, kot sta nasilje nad ženskami in zakonske zveze med otroki, uspešno prizadeva za izvedbo preiskav, pripravo poročil in posvetovanj z različnimi organizacijami, tudi nevladnimi; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja imenovanje nove ministrice za družino in socialno politiko ter ustanovitev odbora za enake možnosti moških in žensk v turškem parlamentu, ki si pri pomembnih zadevah, kot sta nasilje nad ženskami in zakonske zveze med otroki, uspešno prizadeva za izvedbo preiskav, pripravo poročil in posvetovanj z različnimi organizacijami, tudi nevladnimi;

| 4. | poudarja pomen učinkovitega usklajevanja za vključevanje načela enakosti med spoloma, zato pozdravlja prizadevanja turške vlade za okrepitev sodelovanja med državnimi organi na področju vključevanja načela enakosti med spoloma; spodbuja turško vlado, naj sprejme dodatne strategije, pri katerih bo dejavno in nediskriminatorno sodelovala civilna družba, njihov cilj pa bo zagotoviti in učinkovito spremljati zagotavljanje polne enakosti, tudi odpravo različnega plačila glede na spol, ter naj udejani rezultate tega sodelovanja; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen učinkovitega usklajevanja za vključevanje načela enakosti med spoloma, zato pozdravlja prizadevanja turške vlade za okrepitev sodelovanja med državnimi organi na področju vključevanja načela enakosti med spoloma; spodbuja turško vlado, naj sprejme dodatne strategije, pri katerih bo dejavno in nediskriminatorno sodelovala civilna družba, njihov cilj pa bo zagotoviti in učinkovito spremljati zagotavljanje polne enakosti, tudi odpravo različnega plačila glede na spol, ter naj udejani rezultate tega sodelovanja;

| 5. | poudarja, da je treba obstoječo zakonodajo, ki upošteva razlike med spoloma, prenesti v prakso povsod po državi, tako da se dodelijo zadostni finančni in človeški viri, zagotovi doslednost in razvijejo nadzorni mehanizmi, ki bodo osnovani na jasnih, merljivih ciljih; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba obstoječo zakonodajo, ki upošteva razlike med spoloma, prenesti v prakso povsod po državi, tako da se dodelijo zadostni finančni in človeški viri, zagotovi doslednost in razvijejo nadzorni mehanizmi, ki bodo osnovani na jasnih, merljivih ciljih;

| 6. | poziva turško vlado, naj prizna pomen udeležbe civilne družbe pri razvoju in izvajanju politik enakosti med spoloma, pri oblikovanju najugodnejših politik za ženske pa naj zagotovi sodelovanje nevladnih organizacij na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

6.

poziva turško vlado, naj prizna pomen udeležbe civilne družbe pri razvoju in izvajanju politik enakosti med spoloma, pri oblikovanju najugodnejših politik za ženske pa naj zagotovi sodelovanje nevladnih organizacij na nacionalni in lokalni ravni;

| 7. | pozdravlja napredek Turčije pri vpisovanju vseh otrok v matično knjigo ob rojstvu, saj je trenutno evidentiranih 93 % otrok; poudarja, da je potrebno dosledno in sistematično zbiranje statistike glede spol, s čimer bi spremljali napredek na področju izvajanja zakonodaje ali vrzeli v nacionalnih predpisih; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja napredek Turčije pri vpisovanju vseh otrok v matično knjigo ob rojstvu, saj je trenutno evidentiranih 93 % otrok; poudarja, da je potrebno dosledno in sistematično zbiranje statistike glede spol, s čimer bi spremljali napredek na področju izvajanja zakonodaje ali vrzeli v nacionalnih predpisih;

| 8. | sprašuje turško vlado, kakšen napredek je dosegla pri priznanju pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v javnem življenju; |
| --- | --- |

8.

sprašuje turško vlado, kakšen napredek je dosegla pri priznanju pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v javnem življenju;

Nasilje nad ženskami

| 9. | poudarja, da se je po uradnih podatkih turškega statističnega inštituta 39 % Turkinj v življenju srečalo s fizičnim nasiljem; izraža globoko zaskrbljenost zaradi rednega in hudega nasilja nad ženskami, tudi ubojev iz časti, prezgodnjih in prisilnih porok in neučinkovitih pravnih sredstev, pa tudi zaradi popustljivosti turških organov pri kaznovanju storilcev kaznivih dejanj na podlagi spola; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da se je po uradnih podatkih turškega statističnega inštituta 39 % Turkinj v življenju srečalo s fizičnim nasiljem; izraža globoko zaskrbljenost zaradi rednega in hudega nasilja nad ženskami, tudi ubojev iz časti, prezgodnjih in prisilnih porok in neučinkovitih pravnih sredstev, pa tudi zaradi popustljivosti turških organov pri kaznovanju storilcev kaznivih dejanj na podlagi spola;

| 10. | poziva turško vlado, naj z zakonodajnimi, pravnimi in finančnimi ukrepi dejavneje ukrepa v boju proti ubojem iz časti, da bi take uboje preprečila in kaznovala storilce in tudi vse družinske člane, ki tiho odobravajo nasilje nad ženskami, zlasti pri ubojih iz časti, ter naj pomaga žrtvam; sprašuje turško vlado, ali se je v letih po spremembi turškega kazenskega zakonika, ki je uboj iz časti v primeru umora uvrstila med oteževalne okoliščine, zmanjšalo število žrtev; sprašuje jo tudi, kako pogosto so sodniki razsojali o ubojih iz časti in kakšne so bile kazni; |
| --- | --- |

10.

poziva turško vlado, naj z zakonodajnimi, pravnimi in finančnimi ukrepi dejavneje ukrepa v boju proti ubojem iz časti, da bi take uboje preprečila in kaznovala storilce in tudi vse družinske člane, ki tiho odobravajo nasilje nad ženskami, zlasti pri ubojih iz časti, ter naj pomaga žrtvam; sprašuje turško vlado, ali se je v letih po spremembi turškega kazenskega zakonika, ki je uboj iz časti v primeru umora uvrstila med oteževalne okoliščine, zmanjšalo število žrtev; sprašuje jo tudi, kako pogosto so sodniki razsojali o ubojih iz časti in kakšne so bile kazni;

| 11. | poziva turško vlado, naj razišče nenadno povečanje samomorov žensk v vzhodni Turčiji, naj izvede temeljito preiskavo o pojavu „častnega samomora“ ter nudi pomoč in podporo ženskam, ki so pod pritiskom družine in okolice, da bi se preprečili primeri, ko namesto uboja iz časti družine pritiskajo na ženske, naj naredijo samomor; |
| --- | --- |

11.

poziva turško vlado, naj razišče nenadno povečanje samomorov žensk v vzhodni Turčiji, naj izvede temeljito preiskavo o pojavu „častnega samomora“ ter nudi pomoč in podporo ženskam, ki so pod pritiskom družine in okolice, da bi se preprečili primeri, ko namesto uboja iz časti družine pritiskajo na ženske, naj naredijo samomor;

| 12. | meni, da je nesprejemljivo vsakršno nasilje nad ženskami; poziva turško vlado, naj sprejme in izvaja politiko nične strpnosti do nasilja nad ženskami, in sicer s sprejetjem, spremljanjem in izvajanjem ustrezne zakonodaje za zaščito žrtev, kaznovanje storilcev in preprečevanje nasilja; |
| --- | --- |

12.

meni, da je nesprejemljivo vsakršno nasilje nad ženskami; poziva turško vlado, naj sprejme in izvaja politiko nične strpnosti do nasilja nad ženskami, in sicer s sprejetjem, spremljanjem in izvajanjem ustrezne zakonodaje za zaščito žrtev, kaznovanje storilcev in preprečevanje nasilja;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da je bil zakon 4320 o zaščiti družine 8. marca 2012 nadomeščen z zakonom 6284 o zaščiti družine in preprečevanju nasilja nad ženskami; poudarja, da je pomembno zagotoviti široko področje uporabe ne glede na vrsto odnosa med žrtvijo in storilcem ter spolno identiteto, učinkovita pravna sredstva in mehanizme zaščite ter dosledno in takojšnje izvajanje pravnega okvira brez vsakršnega popuščanja, da se nasilje nad ženskami izkorenini, kazni za storilce tovrstnega nasilja pa so odvračilne in stroge; poudarja, da so potrebne ustrezne določbe o odstranitvi nasilnega zakonca ali partnerja ter da je treba žrtvam zagotoviti učinkovit dostop do sodišča in zaščitnih ukrepov; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da je bil zakon 4320 o zaščiti družine 8. marca 2012 nadomeščen z zakonom 6284 o zaščiti družine in preprečevanju nasilja nad ženskami; poudarja, da je pomembno zagotoviti široko področje uporabe ne glede na vrsto odnosa med žrtvijo in storilcem ter spolno identiteto, učinkovita pravna sredstva in mehanizme zaščite ter dosledno in takojšnje izvajanje pravnega okvira brez vsakršnega popuščanja, da se nasilje nad ženskami izkorenini, kazni za storilce tovrstnega nasilja pa so odvračilne in stroge; poudarja, da so potrebne ustrezne določbe o odstranitvi nasilnega zakonca ali partnerja ter da je treba žrtvam zagotoviti učinkovit dostop do sodišča in zaščitnih ukrepov;

| 14. | poziva turško vlado, naj vzpostavi sistem spremljanja z merili in roki za izvajanje nacionalnega akcijskega načrta za boj proti nasilju nad ženskami, obenem pa naj se trdno zaveže, da bo za načrt zagotovila zadostna sredstva; |
| --- | --- |

14.

poziva turško vlado, naj vzpostavi sistem spremljanja z merili in roki za izvajanje nacionalnega akcijskega načrta za boj proti nasilju nad ženskami, obenem pa naj se trdno zaveže, da bo za načrt zagotovila zadostna sredstva;

| 15. | se zavzema za dodatno usposabljanje policistov, zdravstvenih delavcev, sodnikov, tožilcev, verskega osebja in drugih oseb na uradnih položajih o preprečevanju nasilja v družini; znova opozarja, da je ta prizadevanja treba dopolniti z mehanizmom za prepoznavanje in preiskovanje tistih, ki žrtvam ne nudijo ustrezne zaščite in pomoči, ter z dodelitvijo zadostnih proračunskih sredstev za ukrepe za zaščito; |
| --- | --- |

15.

se zavzema za dodatno usposabljanje policistov, zdravstvenih delavcev, sodnikov, tožilcev, verskega osebja in drugih oseb na uradnih položajih o preprečevanju nasilja v družini; znova opozarja, da je ta prizadevanja treba dopolniti z mehanizmom za prepoznavanje in preiskovanje tistih, ki žrtvam ne nudijo ustrezne zaščite in pomoči, ter z dodelitvijo zadostnih proračunskih sredstev za ukrepe za zaščito;

| 16. | pozdravlja ustanovitev posebnega urada za nasilje v družini v okviru urada generalnega javnega tožilca v Ankari; poudarja, da je ta urad naredil velik korak v boju zoper nasilje nad ženskami, pri zaščiti žrtev in kaznovanju storilcev, tako da celoten pravni proces v primerih nasilja nad ženskami vodijo javni tožilci, ki so strokovnjaki na tem področju, da lahko ta posebni urad izda takoj veljavne neposredne naloge policiji za aretacijo storilca in zaščito žrtve, kamor sodi takojšnja izvedba odredb o zaščiti in nastanitvi v zatočiščih; poziva turško vlado, naj posebne urade javnih tožilcev, ki bodo obravnavali nasilje v družini, ustanovi v vseh provincah v državi, s čimer bi tako raven zaščite razširili na vso državo; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja ustanovitev posebnega urada za nasilje v družini v okviru urada generalnega javnega tožilca v Ankari; poudarja, da je ta urad naredil velik korak v boju zoper nasilje nad ženskami, pri zaščiti žrtev in kaznovanju storilcev, tako da celoten pravni proces v primerih nasilja nad ženskami vodijo javni tožilci, ki so strokovnjaki na tem področju, da lahko ta posebni urad izda takoj veljavne neposredne naloge policiji za aretacijo storilca in zaščito žrtve, kamor sodi takojšnja izvedba odredb o zaščiti in nastanitvi v zatočiščih; poziva turško vlado, naj posebne urade javnih tožilcev, ki bodo obravnavali nasilje v družini, ustanovi v vseh provincah v državi, s čimer bi tako raven zaščite razširili na vso državo;

| 17. | poziva turško vlado, naj žrtvam zagotovi učinkovit dostop do ustreznih pravnih informacij, pravne pomoči in ustreznih pravnih postopkov, s katerimi lahko dosežejo pravico, in sicer tako, da organizirajo obrambo svojih pravic brez grožnje nadaljnjega nasilja; |
| --- | --- |

17.

poziva turško vlado, naj žrtvam zagotovi učinkovit dostop do ustreznih pravnih informacij, pravne pomoči in ustreznih pravnih postopkov, s katerimi lahko dosežejo pravico, in sicer tako, da organizirajo obrambo svojih pravic brez grožnje nadaljnjega nasilja;

| 18. | podpira stališče, da bi morali biti mehanizmi zaščite enako dostopni ženskam iz družin priseljencev, ki se soočajo z dodatnimi težavami (na primer z jezikovnimi ovirami, izolacijo znotraj družine itd.) |
| --- | --- |

18.

podpira stališče, da bi morali biti mehanizmi zaščite enako dostopni ženskam iz družin priseljencev, ki se soočajo z dodatnimi težavami (na primer z jezikovnimi ovirami, izolacijo znotraj družine itd.)

| 19. | pozdravlja pobude turške vlade za reorganizacijo sistema zatočišč v posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi; ugotavlja, da je uradno število zatočišč za ženske, ki so bile žrtev nasilja, po podatkih generalnega direktorata za položaj žensk 81, kar je še vedno zelo malo in ne pokriva potreb prebivalstva, ki šteje približno 70 milijonov; poziva turško vlado, naj v skladu z določbami konvencije Sveta Evrope z dne 11. maja 2011 o preprečevanju nasilja nad ženskami in v družini ter boju proti njima ustanovi ustrezno število zatočišč, ki bodo enakomerna razporejena po državi, s čimer bo izpolnila cilj, ki si ga je zastavila v zakonu o občinah, ter naj zatočišče ustanovi v vsaki občini z najmanj 50 000 prebivalci; ugotavlja, da morajo biti zatočišča enakomerno porazdeljena po celi državi, z ustreznim ravnotežjem med podeželskimi in mestnimi območji; poudarja, da je treba uvesti mehanizme za večjo varnost, zmogljivost in nadzor obstoječih zatočišč ter izvajanje kazni za nespoštovanje, zaposliti dobro usposobljeno in plačano osebje socialnih služb ter zagotoviti, da bodo ženske s pomočjo poklicnega usposabljanja in drugih storitev pridobile ustrezne sposobnosti, da bodo lahko ustvarile novo življenje zase in svoje otroke; poudarja, da se zaradi varnosti žrtev ne sme razkriti lokacije teh zatočišč; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja pobude turške vlade za reorganizacijo sistema zatočišč v posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi; ugotavlja, da je uradno število zatočišč za ženske, ki so bile žrtev nasilja, po podatkih generalnega direktorata za položaj žensk 81, kar je še vedno zelo malo in ne pokriva potreb prebivalstva, ki šteje približno 70 milijonov; poziva turško vlado, naj v skladu z določbami konvencije Sveta Evrope z dne 11. maja 2011 o preprečevanju nasilja nad ženskami in v družini ter boju proti njima ustanovi ustrezno število zatočišč, ki bodo enakomerna razporejena po državi, s čimer bo izpolnila cilj, ki si ga je zastavila v zakonu o občinah, ter naj zatočišče ustanovi v vsaki občini z najmanj 50 000 prebivalci; ugotavlja, da morajo biti zatočišča enakomerno porazdeljena po celi državi, z ustreznim ravnotežjem med podeželskimi in mestnimi območji; poudarja, da je treba uvesti mehanizme za večjo varnost, zmogljivost in nadzor obstoječih zatočišč ter izvajanje kazni za nespoštovanje, zaposliti dobro usposobljeno in plačano osebje socialnih služb ter zagotoviti, da bodo ženske s pomočjo poklicnega usposabljanja in drugih storitev pridobile ustrezne sposobnosti, da bodo lahko ustvarile novo življenje zase in svoje otroke; poudarja, da se zaradi varnosti žrtev ne sme razkriti lokacije teh zatočišč;

| 20. | poudarja, da je treba moške, nagnjene k nasilju, zdraviti, zato predlaga, da bi moške, za katere je bil izrečen ukrep prepovedi približevanja, rehabilitirali v okviru uradov za varstveno nadzorstvo; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba moške, nagnjene k nasilju, zdraviti, zato predlaga, da bi moške, za katere je bil izrečen ukrep prepovedi približevanja, rehabilitirali v okviru uradov za varstveno nadzorstvo;

| 21. | pozdravlja vzpostavitev telefonskih linij za pomoč in ustanovitev centrov za preprečevanje in spremljanje nasilja, kjer žrtvam nasilja na podlagi spola med postopki pred sodiščem nudijo zdravniško oskrbo in psihološko svetovanje, da se prepreči ponovna viktimizacija; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja vzpostavitev telefonskih linij za pomoč in ustanovitev centrov za preprečevanje in spremljanje nasilja, kjer žrtvam nasilja na podlagi spola med postopki pred sodiščem nudijo zdravniško oskrbo in psihološko svetovanje, da se prepreči ponovna viktimizacija;

| 22. | poziva turško vlado, naj zagotovi, da se bo prisilna poroka obravnavala kot kaznivo dejanje, in naj ženske in moške s kampanjami obveščanja opozarja na pravico do svobodne izbire partnerja; poudarja pomen večje ozaveščenosti o nezakonitih prisilnih porokah v šolah in pri starših; |
| --- | --- |

22.

poziva turško vlado, naj zagotovi, da se bo prisilna poroka obravnavala kot kaznivo dejanje, in naj ženske in moške s kampanjami obveščanja opozarja na pravico do svobodne izbire partnerja; poudarja pomen večje ozaveščenosti o nezakonitih prisilnih porokah v šolah in pri starših;

| 23. | je globoko zaskrbljen zaradi slabšega položaja samskih in razvezanih žensk, žensk, ki se poročajo zgolj z verskimi obredi, kar pomeni, da njihova poroka nima pravnega statusa, ter pripadnic manjšin; |
| --- | --- |

23.

je globoko zaskrbljen zaradi slabšega položaja samskih in razvezanih žensk, žensk, ki se poročajo zgolj z verskimi obredi, kar pomeni, da njihova poroka nima pravnega statusa, ter pripadnic manjšin;

| 24. | poudarja, da je pomembno spodbujati spoštovanje pripadnic verskih manjšin in medverski dialog; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je pomembno spodbujati spoštovanje pripadnic verskih manjšin in medverski dialog;

Izobraževanje

| 25. | poudarja pomen izobraževanja pri krepitvi vloge žensk in vključevanju načela enakosti med spoloma na vseh ravneh izobraževanja; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen izobraževanja pri krepitvi vloge žensk in vključevanju načela enakosti med spoloma na vseh ravneh izobraževanja;

| 26. | opozarja, da 26. člen Splošne deklaracije OZN o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948 pravico do izobrazbe navaja kot človekovo pravico; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da 26. člen Splošne deklaracije OZN o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948 pravico do izobrazbe navaja kot človekovo pravico;

| 27. | pozdravlja dejstvo, da se vključitev deklic v osnovnošolsko izobraževanje (od 1. do 8. razreda) povečuje in da je sedaj razkorak med spoloma v osnovni šoli skoraj odpravljen; vseeno meni, da je obžalovanja vredno, da se je ta razkorak v srednješolskem izobraževanju še rahlo povečal, zato poziva turško vlado, naj stori vse potrebno za njegovo zmanjšanje in uvede nadaljnje ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bodo vsi otroci vključeni v šolanje; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja dejstvo, da se vključitev deklic v osnovnošolsko izobraževanje (od 1. do 8. razreda) povečuje in da je sedaj razkorak med spoloma v osnovni šoli skoraj odpravljen; vseeno meni, da je obžalovanja vredno, da se je ta razkorak v srednješolskem izobraževanju še rahlo povečal, zato poziva turško vlado, naj stori vse potrebno za njegovo zmanjšanje in uvede nadaljnje ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bodo vsi otroci vključeni v šolanje;

| 28. | poziva k spodbujanju poklicnih šol znotraj šolskega sistema, ki bi ženskam ponudile priložnost, da se naučijo trgovanja ali se usposobijo za poklice v storitvenem sektorju; |
| --- | --- |

28.

poziva k spodbujanju poklicnih šol znotraj šolskega sistema, ki bi ženskam ponudile priložnost, da se naučijo trgovanja ali se usposobijo za poklice v storitvenem sektorju;

| 29. | poziva turško vlado, naj se bojuje proti spolnemu izkoriščanju, spolni zlorabi, nasilju v družini, revščini, nepismenosti in izkoriščanju deklic ter zagotovi enake možnosti pri dostopu do izobraževanja, brez razlikovanja zgolj zaradi starosti, jezika, narodnosti ali spola; |
| --- | --- |

29.

poziva turško vlado, naj se bojuje proti spolnemu izkoriščanju, spolni zlorabi, nasilju v družini, revščini, nepismenosti in izkoriščanju deklic ter zagotovi enake možnosti pri dostopu do izobraževanja, brez razlikovanja zgolj zaradi starosti, jezika, narodnosti ali spola;

| 30. | je zaskrbljen, da je delež otrok v starosti od 0 do 5 let, vpisanih v vrtec, še vedno zelo majhen ter da ni napredka pri zagotavljanju otroškega varstva in predšolskega izobraževanja; turško vlado poziva, naj dodeli dovolj sredstev za razširitev cenovno dostopnih storitev otroškega varstva za to starostno skupino; poleg tega jo poziva, naj spremeni svojo uredbo o centrih za varstvo otrok, po kateri morajo podjetja, ki zaposlujejo več kot 150 žensk, zagotavljati brezplačno otroško varstvo, saj ta določba kaže na diskriminacijski pristop, po katerem so za vzgojo otrok odgovorne izključno ženske ter negativno vpliva na odločitev podjetij, da zaposlijo več žensk; |
| --- | --- |

30.

je zaskrbljen, da je delež otrok v starosti od 0 do 5 let, vpisanih v vrtec, še vedno zelo majhen ter da ni napredka pri zagotavljanju otroškega varstva in predšolskega izobraževanja; turško vlado poziva, naj dodeli dovolj sredstev za razširitev cenovno dostopnih storitev otroškega varstva za to starostno skupino; poleg tega jo poziva, naj spremeni svojo uredbo o centrih za varstvo otrok, po kateri morajo podjetja, ki zaposlujejo več kot 150 žensk, zagotavljati brezplačno otroško varstvo, saj ta določba kaže na diskriminacijski pristop, po katerem so za vzgojo otrok odgovorne izključno ženske ter negativno vpliva na odločitev podjetij, da zaposlijo več žensk;

| 31. | poziva turško vlado, naj okrepi prizadevanja in kampanje za večjo ozaveščenost, namenjene odpravljanju nepismenosti in revščine med milijoni žensk, zlasti kurdske narodnosti, priseljenk in Rominj, posebno pozornost pa naj nameni ženskam, ki živijo na podeželju; |
| --- | --- |

31.

poziva turško vlado, naj okrepi prizadevanja in kampanje za večjo ozaveščenost, namenjene odpravljanju nepismenosti in revščine med milijoni žensk, zlasti kurdske narodnosti, priseljenk in Rominj, posebno pozornost pa naj nameni ženskam, ki živijo na podeželju;

| 32. | pozdravlja pobude turške vlade, kot je na primer projekt za zmanjšanje socialnega tveganja (pogojno nakazilo sredstev), ki predvideva nakazilo denarnega zneska družinam v denarni stiski za vsakega otroka, ki obiskuje osnovno šolo; ugotavlja, da je znesek, ki ga družine prejmejo za deklice, višji od tistega, ki ga prejmejo za dečke, znesek pa se izroči materam; odobrava, da se na ta način sočasno obravnavata problem šolanja deklic in krepitev vloge žensk v strukturi družine; vendar ugotavlja, da je opuščanje šolanja še vedno razlog za zaskrbljenost, zlasti v družinah sezonskih delavcev in romskih otrok, zato poziva turško vlado, naj podpre in v celoti izkoristi sistem zgodnjega opozarjanja za otroke, pri katerih obstaja bojazen, da bodo opustili šolanje, ter odpravi regionalne neenakosti v osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja pobude turške vlade, kot je na primer projekt za zmanjšanje socialnega tveganja (pogojno nakazilo sredstev), ki predvideva nakazilo denarnega zneska družinam v denarni stiski za vsakega otroka, ki obiskuje osnovno šolo; ugotavlja, da je znesek, ki ga družine prejmejo za deklice, višji od tistega, ki ga prejmejo za dečke, znesek pa se izroči materam; odobrava, da se na ta način sočasno obravnavata problem šolanja deklic in krepitev vloge žensk v strukturi družine; vendar ugotavlja, da je opuščanje šolanja še vedno razlog za zaskrbljenost, zlasti v družinah sezonskih delavcev in romskih otrok, zato poziva turško vlado, naj podpre in v celoti izkoristi sistem zgodnjega opozarjanja za otroke, pri katerih obstaja bojazen, da bodo opustili šolanje, ter odpravi regionalne neenakosti v osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju;

| 33. | poudarja, da se problem spolnih stereotipov najbolje rešuje v izobraževalnem sistemu; pozdravlja ustanovitev odbora za enakost med spoloma v okviru ministrstva za šolstvo; pozdravlja prizadevanja tega ministrstva za odpravo spolno zaznamovanih jezika, slik in izrazov iz učnega gradiva; vseeno pa ugotavlja, da je treba za odpravo pristranskosti na podlagi spola v šolskih učbenikih na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja ta prizadevanja še okrepiti, zato poziva turško vlado, naj pregleda napredek pri odpravljanju pristranskosti na podlagi spola v šolskih učbenikih; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da se problem spolnih stereotipov najbolje rešuje v izobraževalnem sistemu; pozdravlja ustanovitev odbora za enakost med spoloma v okviru ministrstva za šolstvo; pozdravlja prizadevanja tega ministrstva za odpravo spolno zaznamovanih jezika, slik in izrazov iz učnega gradiva; vseeno pa ugotavlja, da je treba za odpravo pristranskosti na podlagi spola v šolskih učbenikih na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja ta prizadevanja še okrepiti, zato poziva turško vlado, naj pregleda napredek pri odpravljanju pristranskosti na podlagi spola v šolskih učbenikih;

| 34. | poziva vse visokošolske ustanove, naj v učni načrt za bodoče učitelje uvedejo obvezne predmete o enakosti med spoloma, turško vlado pa, naj to temo vključi v programe usposabljanja med delom za učitelje; |
| --- | --- |

34.

poziva vse visokošolske ustanove, naj v učni načrt za bodoče učitelje uvedejo obvezne predmete o enakosti med spoloma, turško vlado pa, naj to temo vključi v programe usposabljanja med delom za učitelje;

| 35. | poudarja, da je bistvenega pomena, da je celoten formalni sistem obveznega osnovnošolskega izobraževanja enoten paket brez vrzeli v sistemu izobraževanja, zaradi katerih bi dekleta zlasti na podeželskih območjih opuščala šolanje; s tem bi zagotovili vključitev deklic v obvezno osnovnošolsko izobraževanje in preprečili, da bi bile prikrajšane za možnosti študija ali bile prisiljene v prezgodnjo poroko; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je bistvenega pomena, da je celoten formalni sistem obveznega osnovnošolskega izobraževanja enoten paket brez vrzeli v sistemu izobraževanja, zaradi katerih bi dekleta zlasti na podeželskih območjih opuščala šolanje; s tem bi zagotovili vključitev deklic v obvezno osnovnošolsko izobraževanje in preprečili, da bi bile prikrajšane za možnosti študija ali bile prisiljene v prezgodnjo poroko;

Udeležba na trgu dela

| 36. | opozarja na zelo nizek delež zaposlenih žensk med turškimi delavci, ki je precej pod cilji, zastavljenimi v perspektivi strategije Evropa 2020, in poziva turško vlado, naj pripravi nacionalni akcijski načrt, da zagotovi večjo udeležbo žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

36.

opozarja na zelo nizek delež zaposlenih žensk med turškimi delavci, ki je precej pod cilji, zastavljenimi v perspektivi strategije Evropa 2020, in poziva turško vlado, naj pripravi nacionalni akcijski načrt, da zagotovi večjo udeležbo žensk na trgu dela;

| 37. | poziva k nadaljnjemu ukrepanju v okviru projekta ukrepov za aktivno politiko trga dela, katerega cilj je zmanjšanje brezposelnosti med ženskami in mladimi; poziva turško vlado, naj več proračunskih sredstev nameni za zaposlitev brezposelnih žensk; |
| --- | --- |

37.

poziva k nadaljnjemu ukrepanju v okviru projekta ukrepov za aktivno politiko trga dela, katerega cilj je zmanjšanje brezposelnosti med ženskami in mladimi; poziva turško vlado, naj več proračunskih sredstev nameni za zaposlitev brezposelnih žensk;

| 38. | poziva turško vlado k čim učinkovitejši porabi sredstev EU za projekte, ki se izvajajo v Turčiji; poziva Komisijo, naj bo skrbna pri učinkovitosti trošenja sredstev; |
| --- | --- |

38.

poziva turško vlado k čim učinkovitejši porabi sredstev EU za projekte, ki se izvajajo v Turčiji; poziva Komisijo, naj bo skrbna pri učinkovitosti trošenja sredstev;

| 39. | se močno zavzema za izvajanje okrožnice predsednika vlade 2010/14 o večjem zaposlovanju žensk in doseganju enakih možnosti; ob tem opozarja na strategije in ukrepe Evropske unije za uravnoteženo in pravično zastopanost žensk na vodilnih položajih; |
| --- | --- |

39.

se močno zavzema za izvajanje okrožnice predsednika vlade 2010/14 o večjem zaposlovanju žensk in doseganju enakih možnosti; ob tem opozarja na strategije in ukrepe Evropske unije za uravnoteženo in pravično zastopanost žensk na vodilnih položajih;

| 40. | poziva turško vlado, naj spodbuja dejavno udeležbo žensk na trgu dela, in sicer med drugim s pospeševanjem ukrepov za zagotavljanje boljših delovnih pogojev, enakega plačila za enako delo, vseživljenjskega učenja, prilagodljivih delovnikov ter pravičnega ravnotežja med družinskim in poklicnim življenjem; |
| --- | --- |

40.

poziva turško vlado, naj spodbuja dejavno udeležbo žensk na trgu dela, in sicer med drugim s pospeševanjem ukrepov za zagotavljanje boljših delovnih pogojev, enakega plačila za enako delo, vseživljenjskega učenja, prilagodljivih delovnikov ter pravičnega ravnotežja med družinskim in poklicnim življenjem;

| 41. | ugotavlja, da je Turčija pred kratkim sicer izboljšala svojo zakonodajo o porodniškem dopustu (podaljšanje z dvanajstih na šestnajst tednov), vendar pa očetovski dopust obstaja samo za državne uradnike in ne za druge delavce, ter da je splošno uporaben sistem starševskega dopusta bistven za to, da bi si starši delili pravice in odgovornosti pri skrbi za otroke, ter za zmanjšanje neenakosti med spoloma na trgu dela; poziva turško vlado, naj uvede sistem starševskega dopusta za vse delavce, kar bo tudi očetom omogočilo delitev odgovornosti pri skrbi za otroke; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da je Turčija pred kratkim sicer izboljšala svojo zakonodajo o porodniškem dopustu (podaljšanje z dvanajstih na šestnajst tednov), vendar pa očetovski dopust obstaja samo za državne uradnike in ne za druge delavce, ter da je splošno uporaben sistem starševskega dopusta bistven za to, da bi si starši delili pravice in odgovornosti pri skrbi za otroke, ter za zmanjšanje neenakosti med spoloma na trgu dela; poziva turško vlado, naj uvede sistem starševskega dopusta za vse delavce, kar bo tudi očetom omogočilo delitev odgovornosti pri skrbi za otroke;

| 42. | spodbuja ženske, naj s sredstvi v okviru programov posojil, kakršen je program posojil za mala podjetja, odprejo svoja podjetja in izkoristijo možnost udeležbe v izobraževalnih programih KOSGEB; |
| --- | --- |

42.

spodbuja ženske, naj s sredstvi v okviru programov posojil, kakršen je program posojil za mala podjetja, odprejo svoja podjetja in izkoristijo možnost udeležbe v izobraževalnih programih KOSGEB;

| 43. | poudarja pomen preprečevanja vseh oblik diskriminacije na delovnem mestu, vključno z diskriminacijo na podlagi spola pri zaposlovanju, napredovanju in ugodnostih; ponovno poziva turško vlado, naj zbira relevantne in natančne statistične podatke; |
| --- | --- |

43.

poudarja pomen preprečevanja vseh oblik diskriminacije na delovnem mestu, vključno z diskriminacijo na podlagi spola pri zaposlovanju, napredovanju in ugodnostih; ponovno poziva turško vlado, naj zbira relevantne in natančne statistične podatke;

| 44. | poudarja, da je treba zagotoviti posebno usposabljanje, financiranje in tehnično pomoč za nezaposlene uradnice in podjetnice, da se jim zagotovijo enake možnosti pri dostopu do trga dela; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba zagotoviti posebno usposabljanje, financiranje in tehnično pomoč za nezaposlene uradnice in podjetnice, da se jim zagotovijo enake možnosti pri dostopu do trga dela;

| 45. | poudarja, da bi moralo nedavnemu podaljšanju pravice do porodniškega dopusta z 12 na 16 tednov slediti povišanje plač, s čimer bi bolje zagotovili, da družine in ženske ne bi bile finančno kaznovane zaradi otrok; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da bi moralo nedavnemu podaljšanju pravice do porodniškega dopusta z 12 na 16 tednov slediti povišanje plač, s čimer bi bolje zagotovili, da družine in ženske ne bi bile finančno kaznovane zaradi otrok;

| 46. | poziva turško vlado, naj dodeli sredstva za uvedbo cenovno ugodnega in široko dostopnega otroškega varstva ter oskrbe starejših in invalidnih, s čimer bi povečali zaposlenost žensk; |
| --- | --- |

46.

poziva turško vlado, naj dodeli sredstva za uvedbo cenovno ugodnega in široko dostopnega otroškega varstva ter oskrbe starejših in invalidnih, s čimer bi povečali zaposlenost žensk;

| 47. | ugotavlja, da je udeležba žensk v sindikatih, zlasti pa v njihovih upravnih odborih, nizka; poudarja, da morajo biti sindikalne dejavnosti dostopnejše, da bi tako dosegli večjo udeležbo žensk; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da je udeležba žensk v sindikatih, zlasti pa v njihovih upravnih odborih, nizka; poudarja, da morajo biti sindikalne dejavnosti dostopnejše, da bi tako dosegli večjo udeležbo žensk;

| 48. | poudarja dejstvo, da ženske pogosto delajo v slabih razmerah, na neregistriranih in neplačanih položajih v družinskih podjetjih, ter so zato žrtev šikaniranja in izkoriščanja; poziva turško vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe za preprečevanje sive ekonomije; |
| --- | --- |

48.

poudarja dejstvo, da ženske pogosto delajo v slabih razmerah, na neregistriranih in neplačanih položajih v družinskih podjetjih, ter so zato žrtev šikaniranja in izkoriščanja; poziva turško vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe za preprečevanje sive ekonomije;

Politična udeležba

| 49. | pozdravlja povečanje števila poslank v turškem parlamentu z 9,1 % na volitvah 2007 na 14,3 % po volitvah leta 2011; kljub temu ugotavlja, da je ta odstotek še vedno nizek, in poziva, naj se z novim zakonom o političnih strankah in volitvah uvede sistem obveznih kvot, ki bo zagotovil pravično zastopanost žensk na volilnih seznamih; je zaskrbljen zaradi na splošno majhne zastopanosti Turkinj v politiki, na vodilnih položajih v javni upravi in v političnih strankah; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja povečanje števila poslank v turškem parlamentu z 9,1 % na volitvah 2007 na 14,3 % po volitvah leta 2011; kljub temu ugotavlja, da je ta odstotek še vedno nizek, in poziva, naj se z novim zakonom o političnih strankah in volitvah uvede sistem obveznih kvot, ki bo zagotovil pravično zastopanost žensk na volilnih seznamih; je zaskrbljen zaradi na splošno majhne zastopanosti Turkinj v politiki, na vodilnih položajih v javni upravi in v političnih strankah;

| 50. | poudarja, da bi morale turška vlada in politične stranke revidirati veljavni volilni zakon, kar bi prispevalo k enakopravni in demokratični udeležbi žensk in moških v politiki, vključno z bolj uravnoteženo zastopanostjo žensk na mestih na volilnih seznamih z možnostjo za izvolitev; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da bi morale turška vlada in politične stranke revidirati veljavni volilni zakon, kar bi prispevalo k enakopravni in demokratični udeležbi žensk in moških v politiki, vključno z bolj uravnoteženo zastopanostjo žensk na mestih na volilnih seznamih z možnostjo za izvolitev;

| 51. | poziva vse turške politične stranke, naj sprejmejo celovite strategije za enakost med spoloma in notranja pravila, ki bodo zagotovila prisotnost žensk na vseh ravneh; |
| --- | --- |

51.

poziva vse turške politične stranke, naj sprejmejo celovite strategije za enakost med spoloma in notranja pravila, ki bodo zagotovila prisotnost žensk na vseh ravneh;

| 52. | izraža zaskrbljenost zaradi zelo nizkega odstotka politične udeležbe žensk na lokalni ravni, zato poziva vse politične stranke, naj poskrbijo, da se do lokalnih volitev leta 2014 to stanje spremeni; glede na podatek, da samo 1 % turških občin vodi županjam, in je zato treba spodbujati udeležbo žensk v politiki tudi na lokalni ravni, poziva k uvedbi sistema ženskih kvot na volilnih seznamih; |
| --- | --- |

52.

izraža zaskrbljenost zaradi zelo nizkega odstotka politične udeležbe žensk na lokalni ravni, zato poziva vse politične stranke, naj poskrbijo, da se do lokalnih volitev leta 2014 to stanje spremeni; glede na podatek, da samo 1 % turških občin vodi županjam, in je zato treba spodbujati udeležbo žensk v politiki tudi na lokalni ravni, poziva k uvedbi sistema ženskih kvot na volilnih seznamih;

Perspektiva do leta 2020

| 53. | poziva Turčijo kot državo kandidatko za članstvo v EU, naj potrdi cilje strategije Evropa 2020 in okrepi vlogo žensk, da bodo bolj dejavno udeležene na trgu dela; |
| --- | --- |

53.

poziva Turčijo kot državo kandidatko za članstvo v EU, naj potrdi cilje strategije Evropa 2020 in okrepi vlogo žensk, da bodo bolj dejavno udeležene na trgu dela;

| 54. | poziva Komisijo, naj pri pogajanjih s Turčijo vprašanju pravic žensk nameni osrednje mesto; poudarja, da mora Turčija izpolniti svoje pravne in politične obveznosti, ki izvirajo iz pravnega reda EU ter ustreznih sklepov Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice, s čimer bi v pristopnih pogajanjih omogočila odprtje 23. poglavja o pravosodju in temeljnih pravicah, to pa bi podprlo njene reforme na področju človekovih pravic žensk v okviru tega poglavja; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj pri pogajanjih s Turčijo vprašanju pravic žensk nameni osrednje mesto; poudarja, da mora Turčija izpolniti svoje pravne in politične obveznosti, ki izvirajo iz pravnega reda EU ter ustreznih sklepov Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice, s čimer bi v pristopnih pogajanjih omogočila odprtje 23. poglavja o pravosodju in temeljnih pravicah, to pa bi podprlo njene reforme na področju človekovih pravic žensk v okviru tega poglavja;

| 55. | poziva Turčijo, naj izpolni vse obveznosti, ki izvirajo iz pridružitvenega sporazuma med ES in Turčijo ter dodatnega protokola, ki ju Turčija že šesto leto zapored ne izvaja, saj bi s tem dejansko dokazala, da želi postati polnopravna pluralna demokracija, ki spoštuje in varuje človekove pravice in temeljne svoboščine tako moških kot žensk; |
| --- | --- |

55.

poziva Turčijo, naj izpolni vse obveznosti, ki izvirajo iz pridružitvenega sporazuma med ES in Turčijo ter dodatnega protokola, ki ju Turčija že šesto leto zapored ne izvaja, saj bi s tem dejansko dokazala, da želi postati polnopravna pluralna demokracija, ki spoštuje in varuje človekove pravice in temeljne svoboščine tako moških kot žensk;

| 56. | poudarja, da je pogoj za odprtje 19. poglavja pristopnih pogajanj o socialni politiki in zaposlovanju, ki je bistveno za izboljšanje socialnega in ekonomskega položaja žensk ter njihovo večjo navzočnost na trgu dela, ta, da Turčija Komisiji posreduje akcijski načrt za izvajanje pravnega reda EU na vseh področjih, vključenih v 19. poglavje, tudi vključevanje načela neenakosti med spoloma; predlaga, naj bo generalni direktorat za položaj žensk tesno vključen v ta proces; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je pogoj za odprtje 19. poglavja pristopnih pogajanj o socialni politiki in zaposlovanju, ki je bistveno za izboljšanje socialnega in ekonomskega položaja žensk ter njihovo večjo navzočnost na trgu dela, ta, da Turčija Komisiji posreduje akcijski načrt za izvajanje pravnega reda EU na vseh področjih, vključenih v 19. poglavje, tudi vključevanje načela neenakosti med spoloma; predlaga, naj bo generalni direktorat za položaj žensk tesno vključen v ta proces;

| 57. | poudarja, da bi bilo treba pozitivno agendo, ki jo je uvedla Komisija kot dopolnilo pristopnim pogajanjem s Turčijo, uporabiti kot glavni forum za spodbujanje pravic žensk in enakosti med spoloma v Turčiji; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo v vseh delovnih skupinah pozitivne agende zagotovljeno vključevanje načela enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da bi bilo treba pozitivno agendo, ki jo je uvedla Komisija kot dopolnilo pristopnim pogajanjem s Turčijo, uporabiti kot glavni forum za spodbujanje pravic žensk in enakosti med spoloma v Turčiji; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo v vseh delovnih skupinah pozitivne agende zagotovljeno vključevanje načela enakosti med spoloma;

| 58. | opozarja na pomen ponovne ocene obstoječih togih vrednot o vlogi žensk v družbeni strukturi ter poudarja, da je za uresničevanje zakonodajnega okvira nenazadnje treba spremeniti način razmišljanja; |
| --- | --- |

58.

opozarja na pomen ponovne ocene obstoječih togih vrednot o vlogi žensk v družbeni strukturi ter poudarja, da je za uresničevanje zakonodajnega okvira nenazadnje treba spremeniti način razmišljanja;

| 59. | poziva k pripravi kampanj za večjo ozaveščenost, ki bodo namenjene celotni družbi in bodo osredotočene na pravice žensk in enakost med spoloma, preprečevanje nasilja na podlagi spola, obsojanje ubojev iz časti in pristranskost na podlagi spola v medijih; |
| --- | --- |

59.

poziva k pripravi kampanj za večjo ozaveščenost, ki bodo namenjene celotni družbi in bodo osredotočene na pravice žensk in enakost med spoloma, preprečevanje nasilja na podlagi spola, obsojanje ubojev iz časti in pristranskost na podlagi spola v medijih;

| 60. | poziva socialne partnerje k dejavnemu spodbujanju pravic žensk in njihove vloge v gospodarskem, družbenem in političnem življenju, tudi z njihovo vključitvijo v socialni dialog; |
| --- | --- |

60.

poziva socialne partnerje k dejavnemu spodbujanju pravic žensk in njihove vloge v gospodarskem, družbenem in političnem življenju, tudi z njihovo vključitvijo v socialni dialog;

| 61. | poziva turško vlado, naj na vseh stopnjah izobraževanja uvede enakost med spoloma ter strpnost kot obvezna predmeta v učnih načrtih; |
| --- | --- |

61.

poziva turško vlado, naj na vseh stopnjah izobraževanja uvede enakost med spoloma ter strpnost kot obvezna predmeta v učnih načrtih;

| 62. | predlaga uvedbo nacionalnega projekta, ki bi v razpravi o prihodnosti Turčije združil ženske in moške vzornike, da bodo lahko ženske in moški vseh starosti in političnih prepričanj skupaj oblikovali strategijo za uspešno preobrazbo patriarhalno strukturirane družbe v tako, kjer bo udeležba žensk v političnem, gospodarskem in družbenem življenju pravična in družbeno sprejeta; |
| --- | --- |

62.

predlaga uvedbo nacionalnega projekta, ki bi v razpravi o prihodnosti Turčije združil ženske in moške vzornike, da bodo lahko ženske in moški vseh starosti in političnih prepričanj skupaj oblikovali strategijo za uspešno preobrazbo patriarhalno strukturirane družbe v tako, kjer bo udeležba žensk v političnem, gospodarskem in družbenem življenju pravična in družbeno sprejeta;

| 63. | priznava, da brez sodelovanja in udeležbe moških nikakor ni mogoče spremeniti načina razmišljanja, zato poziva turško vlado, naj sproži javno razpravo za izmenjavo mnenj med moškimi in ženskami iz vseh slojev turške družbe kot sredstvo za odpravo vzrokov nasilja na podlagi spola in končno uresničitev dejanske enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

63.

priznava, da brez sodelovanja in udeležbe moških nikakor ni mogoče spremeniti načina razmišljanja, zato poziva turško vlado, naj sproži javno razpravo za izmenjavo mnenj med moškimi in ženskami iz vseh slojev turške družbe kot sredstvo za odpravo vzrokov nasilja na podlagi spola in končno uresničitev dejanske enakosti med spoloma;

| 64. | meni, da je treba nameniti posebno pozornost okrepitvi vloge žensk v manj razvitih regijah Turčije; zato pozdravlja projekte turške vlade, kot je ponudba poklicnega usposabljanja v večnamenskih družbenih centrih (CATOM) v jugovzhodni Turčiji, vendar opozarja, da je potrebnih še več pobud, ki bodo spoštovale in spodbujale pravice vseh žensk, posebej pa se bodo osredotočale na družbeno vključevanje in krepitev vloge žensk na podeželju, brezposelnih žensk in žensk, ki živijo v revščini; |
| --- | --- |

64.

meni, da je treba nameniti posebno pozornost okrepitvi vloge žensk v manj razvitih regijah Turčije; zato pozdravlja projekte turške vlade, kot je ponudba poklicnega usposabljanja v večnamenskih družbenih centrih (CATOM) v jugovzhodni Turčiji, vendar opozarja, da je potrebnih še več pobud, ki bodo spoštovale in spodbujale pravice vseh žensk, posebej pa se bodo osredotočale na družbeno vključevanje in krepitev vloge žensk na podeželju, brezposelnih žensk in žensk, ki živijo v revščini;

| 65. | ugotavlja, da bi morala Turčija, če želi biti vzor za države arabske pomladi, odločno nadaljevati reforme in zagotoviti izvajanje sprejete zakonodaje; opozarja, da bi morala Turčija doseči vidne in dejanske rezultate pri uveljavljanju načela enakosti in spoštovanja pravic žensk; |
| --- | --- |

65.

ugotavlja, da bi morala Turčija, če želi biti vzor za države arabske pomladi, odločno nadaljevati reforme in zagotoviti izvajanje sprejete zakonodaje; opozarja, da bi morala Turčija doseči vidne in dejanske rezultate pri uveljavljanju načela enakosti in spoštovanja pravic žensk;

| 66. | poudarja, da imajo mediji zelo pomembno vlogo pri zagovarjanju pravic žensk, zato spodbuja vključevanje enakosti med spoloma v usposabljanje zaposlenih v medijskih organizacijah; opozarja, da mora biti v medijih podoba žensk predstavljena brez spolnih stereotipov; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da imajo mediji zelo pomembno vlogo pri zagovarjanju pravic žensk, zato spodbuja vključevanje enakosti med spoloma v usposabljanje zaposlenih v medijskih organizacijah; opozarja, da mora biti v medijih podoba žensk predstavljena brez spolnih stereotipov;

| 67. | poudarja pomen priprave proračuna ob upoštevanju vidika spola, saj nobene reforme ni mogoče izvesti brez ustreznih sredstev; |
| --- | --- |

67.

poudarja pomen priprave proračuna ob upoštevanju vidika spola, saj nobene reforme ni mogoče izvesti brez ustreznih sredstev;

| 68. | poziva Turčijo, naj si še bolj prizadeva za celovite reforme, izpolni kopenhagenska merila zaradi lastne modernizacije in vzpostavi ozračje medsebojnega razumevanja in spoštovanja z vsemi 27 članicami EU, kar bo omogočilo izmenjavo dobre prakse na področju enakosti med spoloma v prid žensk v Turčiji; |
| --- | --- |

68.

poziva Turčijo, naj si še bolj prizadeva za celovite reforme, izpolni kopenhagenska merila zaradi lastne modernizacije in vzpostavi ozračje medsebojnega razumevanja in spoštovanja z vsemi 27 članicami EU, kar bo omogočilo izmenjavo dobre prakse na področju enakosti med spoloma v prid žensk v Turčiji;

*

* *

| 69. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, agenciji ZN Ženske, generalnemu direktorju Mednarodne organizacije dela ter vladi in parlamentu Turčije. |
| --- | --- |

69.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, agenciji ZN Ženske, generalnemu direktorju Mednarodne organizacije dela ter vladi in parlamentu Turčije.

---

(1)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 385.

(2)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 174.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0090.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0116.

---

Sreda, 23. maj 2012

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/33

---

Sreda, 23. maj 2012EU in Kitajska: neuravnotežena menjava?

P7_TA(2012)0218

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o EU in Kitajski: neuravnotežena trgovina? (2010/2301(INI))

2013/C 264 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 153, 191, 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 153, 191, 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 12, 21, 28, 29, 31 in 32 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 12, 21, 28, 29, 31 in 32 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju protokola o pristopu Ljudske republike Kitajske k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) z dne 23. novembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola o pristopu Ljudske republike Kitajske k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) z dne 23. novembra 2001,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 (1) in poročila svojega direktorata za zunanjo politiko iz julija 2011 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 (1) in poročila svojega direktorata za zunanjo politiko iz julija 2011 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na 13. vrhu EU-Kitajska, ki je potekal 6. oktobra 2010 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na 13. vrhu EU-Kitajska, ki je potekal 6. oktobra 2010 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020“ (COM(2010)0612) in svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije Evropa 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020“ (COM(2010)0612) in svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije Evropa 2020 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, in sporočila Komisije z dne 6. decembra 2006 z naslovom „Globalna Evropa: evropski instrumenti trgovinske zaščite v spreminjajočem se globalnem gospodarstvu“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, in sporočila Komisije z dne 6. decembra 2006 z naslovom „Globalna Evropa: evropski instrumenti trgovinske zaščite v spreminjajočem se globalnem gospodarstvu“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Enotni trg na področju varstva pravic intelektualne lastnine“ z dne 24. maja 2011, predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov (COM(2011)0285), poročila Komisije z dne 14. julija 2011 o uresničevanju pravic intelektualne lastnine s strani evropskih carin in svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o vplivu ponarejanja na mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Enotni trg na področju varstva pravic intelektualne lastnine“ z dne 24. maja 2011, predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov (COM(2011)0285), poročila Komisije z dne 14. julija 2011 o uresničevanju pravic intelektualne lastnine s strani evropskih carin in svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o vplivu ponarejanja na mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju poročila STO z dne 5. julija 2011 o ukrepih za izvoz različnih surovin iz Kitajske in svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila STO z dne 5. julija 2011 o ukrepih za izvoz različnih surovin iz Kitajske in svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (6),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (7), o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih sporazumih (8) in o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (7), o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih sporazumih (8) in o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2008 z naslovom „Reformirani Svetovni trgovinski organizaciji naproti“ (10) in svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o trenutnem stanju pogajanj o razvojni agendi iz Dohe (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2008 z naslovom „Reformirani Svetovni trgovinski organizaciji naproti“ (10) in svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o trenutnem stanju pogajanj o razvojni agendi iz Dohe (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „EU-Kitajska: Tesnejši partnerici, naraščajoče odgovornosti“ (COM(2006)0631) in spremnega delovnega dokumenta z naslovom „Konkurenca in partnerstvo – Dokument o trgovinski in naložbeni politiki EU-Kitajska“ (COM(2006)0632); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „EU-Kitajska: Tesnejši partnerici, naraščajoče odgovornosti“ (COM(2006)0631) in spremnega delovnega dokumenta z naslovom „Konkurenca in partnerstvo – Dokument o trgovinski in naložbeni politiki EU-Kitajska“ (COM(2006)0632);

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o krepitvi vloge evropskih malih in srednjih podjetij v mednarodni trgovini (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o krepitvi vloge evropskih malih in srednjih podjetij v mednarodni trgovini (12),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2011 in končne deklaracije z naslovom „Okrepimo kolektivno delovanje v dobro vseh za izgradnjo skupne prihodnosti“z vrha skupine G20 v Cannesu 4. novembra 2011; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2011 in končne deklaracije z naslovom „Okrepimo kolektivno delovanje v dobro vseh za izgradnjo skupne prihodnosti“z vrha skupine G20 v Cannesu 4. novembra 2011;

| — | ob upoštevanju bele knjige kitajske vlade z dne 23. decembra 2010 o gospodarskem in trgovinskem sodelovanju med Kitajsko in Afriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige kitajske vlade z dne 23. decembra 2010 o gospodarskem in trgovinskem sodelovanju med Kitajsko in Afriko,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0141/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0141/2012),

| A. | ker je Kitajska pristopila k STO leta 2001 in nato postala največja svetovna izvoznica, katere izvoz je leta 2010 dosegel 10,36 % vsega svetovnega izvoza, in druga največja svetovna gospodarska velesila; |
| --- | --- |

A.

ker je Kitajska pristopila k STO leta 2001 in nato postala največja svetovna izvoznica, katere izvoz je leta 2010 dosegel 10,36 % vsega svetovnega izvoza, in druga največja svetovna gospodarska velesila;

| B. | ker je EU najpomembnejši izvozni trg za kitajske izdelke, saj se je izvoz iz te države med letoma 2009 in 2010 povečal za 39,5 %, Kitajska pa je druga največja trgovinska partnerica EU; |
| --- | --- |

B.

ker je EU najpomembnejši izvozni trg za kitajske izdelke, saj se je izvoz iz te države med letoma 2009 in 2010 povečal za 39,5 %, Kitajska pa je druga največja trgovinska partnerica EU;

| C. | ker je EU izrinila Japonsko kot največjo izvoznico na Kitajsko; ker je bil rastoči kitajski uvoz ključnega pomena za nedavno gospodarsko uspešnost izvozno usmerjenih držav članic EU, kot je Nemčija; |
| --- | --- |

C.

ker je EU izrinila Japonsko kot največjo izvoznico na Kitajsko; ker je bil rastoči kitajski uvoz ključnega pomena za nedavno gospodarsko uspešnost izvozno usmerjenih držav članic EU, kot je Nemčija;

| D. | ker vse hitrejši razvoj kitajskega gospodarstva in pristop te države k STO ne pomeni samo precejšnjih prednosti, temveč tudi večjo odgovornost Kitajske, da odigra polno in pozitivno vlogo v svetovnem gospodarskem redu, zlasti v Mednarodnem denarnem skladu (IMF) in Svetovni banki; |
| --- | --- |

D.

ker vse hitrejši razvoj kitajskega gospodarstva in pristop te države k STO ne pomeni samo precejšnjih prednosti, temveč tudi večjo odgovornost Kitajske, da odigra polno in pozitivno vlogo v svetovnem gospodarskem redu, zlasti v Mednarodnem denarnem skladu (IMF) in Svetovni banki;

| E. | ker so se dvostranski trgovinski odnosi od podpisa sporazuma o sodelovanju med EU in Kitajsko leta 1985 precej razvili, zato je treba ta sporazum nujno uskladiti s trenutnimi gospodarskimi razmerami; ker je Komisija leta 2006 sprejela osrednjo politično strategijo za Kitajsko in v tem okviru januarja 2007 začela pogajanja o celovitem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, da bi nadalje izboljšala odnose med EU in Kitajsko na področju trgovine in naložb; |
| --- | --- |

E.

ker so se dvostranski trgovinski odnosi od podpisa sporazuma o sodelovanju med EU in Kitajsko leta 1985 precej razvili, zato je treba ta sporazum nujno uskladiti s trenutnimi gospodarskimi razmerami; ker je Komisija leta 2006 sprejela osrednjo politično strategijo za Kitajsko in v tem okviru januarja 2007 začela pogajanja o celovitem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, da bi nadalje izboljšala odnose med EU in Kitajsko na področju trgovine in naložb;

| F. | ker je obseg trgovine med EU in Kitajsko v zadnjih treh desetletjih hitro in neumorno rasel ter leta 2010 dosegel vrhunec s skupno trgovinsko menjavo 395 milijard EUR in ker je neravnovesje v dvostranski trgovini že od leta 1997 v prid Kitajske, pri čemer je trgovinski primanjkljaj v letu 2010 dosegel 168,8 milijarde EUR, v primerjavi z 49 milijardami EUR v letu 2000; ker je dodana vrednost kitajskega izvoza zelo omejena, potem ko se odšteje vrednost komponent, uvoženih iz EU in od drugod; ker tuja podjetja s sedežem na Kitajskem ustvarijo skoraj 85 % vsega izvoza izdelkov, ki so sestavljeni v tej državi; |
| --- | --- |

F.

ker je obseg trgovine med EU in Kitajsko v zadnjih treh desetletjih hitro in neumorno rasel ter leta 2010 dosegel vrhunec s skupno trgovinsko menjavo 395 milijard EUR in ker je neravnovesje v dvostranski trgovini že od leta 1997 v prid Kitajske, pri čemer je trgovinski primanjkljaj v letu 2010 dosegel 168,8 milijarde EUR, v primerjavi z 49 milijardami EUR v letu 2000; ker je dodana vrednost kitajskega izvoza zelo omejena, potem ko se odšteje vrednost komponent, uvoženih iz EU in od drugod; ker tuja podjetja s sedežem na Kitajskem ustvarijo skoraj 85 % vsega izvoza izdelkov, ki so sestavljeni v tej državi;

| G. | ker so v letu 2010 tuje naložbe EU na Kitajskem znašale 4,9 milijarde EUR, tuje naložbe Kitajske v EU pa samo 0,9 milijarde EUR; |
| --- | --- |

G.

ker so v letu 2010 tuje naložbe EU na Kitajskem znašale 4,9 milijarde EUR, tuje naložbe Kitajske v EU pa samo 0,9 milijarde EUR;

| H. | ker nasprotujoči si socialni, ekonomski in demokratični modeli Kitajske in EU, pa tudi njuni demografski in naravni viri, igrajo pomembno vlogo pri ustvarjanju trgovinskega neravnovesja med tema regijama; |
| --- | --- |

H.

ker nasprotujoči si socialni, ekonomski in demokratični modeli Kitajske in EU, pa tudi njuni demografski in naravni viri, igrajo pomembno vlogo pri ustvarjanju trgovinskega neravnovesja med tema regijama;

| I. | ker je izziv, ki ga pomeni Kitajska, bolj industrijski kot trgovinski, od Evrope pa zahteva uvedbo velikopotezne vseevropske industrijske politike, saj izključno nacionalni pristopi ne omogočajo skladnega pristopa Unije do Kitajske; |
| --- | --- |

I.

ker je izziv, ki ga pomeni Kitajska, bolj industrijski kot trgovinski, od Evrope pa zahteva uvedbo velikopotezne vseevropske industrijske politike, saj izključno nacionalni pristopi ne omogočajo skladnega pristopa Unije do Kitajske;

| J. | ker so bila zaradi selitve proizvodnje številnih potrošniških izdelkov na Kitajsko izgubljena mnoga delovna mesta v Evropski uniji; ker je bila ta selitev pospremljena z velikim padcem cen, zaradi česar so postali številni potrošniški proizvodi dostopni za evropska gospodinjstva z nizkimi dohodki, vse to pa je prispevalo k razmeroma nizki inflaciji; |
| --- | --- |

J.

ker so bila zaradi selitve proizvodnje številnih potrošniških izdelkov na Kitajsko izgubljena mnoga delovna mesta v Evropski uniji; ker je bila ta selitev pospremljena z velikim padcem cen, zaradi česar so postali številni potrošniški proizvodi dostopni za evropska gospodinjstva z nizkimi dohodki, vse to pa je prispevalo k razmeroma nizki inflaciji;

| K. | ker udeleženci zadnje konference Združenih narodov o podnebnih spremembah v Durbanu niso dosegli zavezujočega dogovora in ker zaveze nekaterih držav, da bodo zmanjšale emisije toplogrednih plinov, ne zadostujejo, saj je treba v 21. stoletju nujno omejiti rast temperature na dve stopinji, sicer agende za podnebne spremembe ne bo mogoče uresničiti; |
| --- | --- |

K.

ker udeleženci zadnje konference Združenih narodov o podnebnih spremembah v Durbanu niso dosegli zavezujočega dogovora in ker zaveze nekaterih držav, da bodo zmanjšale emisije toplogrednih plinov, ne zadostujejo, saj je treba v 21. stoletju nujno omejiti rast temperature na dve stopinji, sicer agende za podnebne spremembe ne bo mogoče uresničiti;

| L. | ker je ocenjena gospodarska rast v Evropi precej šibkejša kot na Kitajskem, kjer naj bi v letu 2012 dosegla približno 9 %; |
| --- | --- |

L.

ker je ocenjena gospodarska rast v Evropi precej šibkejša kot na Kitajskem, kjer naj bi v letu 2012 dosegla približno 9 %;

| M. | ker so podobna notranja gospodarska neravnovesja, značilna za evropska gospodarstva, vse pogostejša tudi v kitajskem gospodarstvu, zlasti v nepremičninskem sektorju, o čemer pričajo nedavne napihnjene cene stanovanj; |
| --- | --- |

M.

ker so podobna notranja gospodarska neravnovesja, značilna za evropska gospodarstva, vse pogostejša tudi v kitajskem gospodarstvu, zlasti v nepremičninskem sektorju, o čemer pričajo nedavne napihnjene cene stanovanj;

| N. | ker vpliv skupne trgovinske politike EU včasih spodkopavajo razhajajoči se nacionalni interesi držav članic v odnosih s Kitajsko; |
| --- | --- |

N.

ker vpliv skupne trgovinske politike EU včasih spodkopavajo razhajajoči se nacionalni interesi držav članic v odnosih s Kitajsko;

| O. | ker so socialni stroški sedanje gospodarske krize visoki; ker je stopnja zaposlenosti v EU padla za 1,8 %, zaradi česar je 9,6 % delovno aktivnega prebivalstva (23 milijonov ljudi) brezposelnih, stopnja brezposelnosti med mladimi znaša 21 %, obeti za njeno zmanjšanje ostajajo negotovi, 17 % državljanov EU pa grozi revščina; |
| --- | --- |

O.

ker so socialni stroški sedanje gospodarske krize visoki; ker je stopnja zaposlenosti v EU padla za 1,8 %, zaradi česar je 9,6 % delovno aktivnega prebivalstva (23 milijonov ljudi) brezposelnih, stopnja brezposelnosti med mladimi znaša 21 %, obeti za njeno zmanjšanje ostajajo negotovi, 17 % državljanov EU pa grozi revščina;

| P. | ker bi morala Kitajska po pristopu k STO leta 2001 spoštovati pravila te organizacije ter sprostiti svojo trgovino in odpreti svoje trge; ker njena prizadevanja za to doslej še zdaleč niso bila zadovoljiva; |
| --- | --- |

P.

ker bi morala Kitajska po pristopu k STO leta 2001 spoštovati pravila te organizacije ter sprostiti svojo trgovino in odpreti svoje trge; ker njena prizadevanja za to doslej še zdaleč niso bila zadovoljiva;

| Q. | ker bi bilo treba olajšati pristop Kitajske k sporazumu o vladnih naročili (GPA) z razširitvijo področja uporabe pravil tega sporazuma z revizijo, kot je bilo dogovorjeno na zadnji ministrski konferenci STO 15. decembra 2011; |
| --- | --- |

Q.

ker bi bilo treba olajšati pristop Kitajske k sporazumu o vladnih naročili (GPA) z razširitvijo področja uporabe pravil tega sporazuma z revizijo, kot je bilo dogovorjeno na zadnji ministrski konferenci STO 15. decembra 2011;

| R. | ker prizadevanja evropskih podjetij za dostop do kitajskega trga ovirajo intervencijske industrijske politike kitajske vlade, neustrezna zaščita intelektualne lastnine, sistem pravil, ki je nejasen tako glede vsebine kot glede uporabe, ter druge necarinske in tehnične ovire za trgovino; |
| --- | --- |

R.

ker prizadevanja evropskih podjetij za dostop do kitajskega trga ovirajo intervencijske industrijske politike kitajske vlade, neustrezna zaščita intelektualne lastnine, sistem pravil, ki je nejasen tako glede vsebine kot glede uporabe, ter druge necarinske in tehnične ovire za trgovino;

| S. | ker podcenjenost juana še naprej ustvarja umetno trgovinsko prednost za Kitajsko in ker so se države članice skupine G20 zavezale, da bodo spodbujale prožnejši menjalni tečaj; |
| --- | --- |

S.

ker podcenjenost juana še naprej ustvarja umetno trgovinsko prednost za Kitajsko in ker so se države članice skupine G20 zavezale, da bodo spodbujale prožnejši menjalni tečaj;

| T. | ker je bilo v letu 2010 na zunanjih mejah EU zaseženih več kot 103 milijone proizvodov v ocenjeni vrednosti 1,11 milijarde EUR zaradi suma kršenja pravic intelektualne lastnine; ker 85 % teh izdelkov izvira iz Kitajske; ker je ustrezno izvajanje obstoječih zakonov, vključno s kazenskimi določbami, pomemben element varstva intelektualne lastnine; ker se ti proizvodi pogosto proizvajajo v tovarnah, kjer poteka proizvodnja izdelkov z legitimnimi oznakami, in ker se pogosto proizvajajo ob kršenju delovne zakonodaje ter zdravstvenih in varnostnih standardov in tako predstavljajo grožnjo potrošnikom, v primeru kemičnih snovi pa tudi širšemu okolju; |
| --- | --- |

T.

ker je bilo v letu 2010 na zunanjih mejah EU zaseženih več kot 103 milijone proizvodov v ocenjeni vrednosti 1,11 milijarde EUR zaradi suma kršenja pravic intelektualne lastnine; ker 85 % teh izdelkov izvira iz Kitajske; ker je ustrezno izvajanje obstoječih zakonov, vključno s kazenskimi določbami, pomemben element varstva intelektualne lastnine; ker se ti proizvodi pogosto proizvajajo v tovarnah, kjer poteka proizvodnja izdelkov z legitimnimi oznakami, in ker se pogosto proizvajajo ob kršenju delovne zakonodaje ter zdravstvenih in varnostnih standardov in tako predstavljajo grožnjo potrošnikom, v primeru kemičnih snovi pa tudi širšemu okolju;

| U. | ker naj bi Kitajska v skladu s svojo dvanajsto petletko, katere cilji so nekoliko podobni ciljem strategije EU 2020, razvijala strateške sektorje energetike, gradbeništva in transporta, zato se bodo njene potrebe v storitvenem sektorju močno povečale; ker bi to lahko ustvarilo nove naložbene priložnosti za evropska podjetja in možnosti za okrepljeno sodelovanje; |
| --- | --- |

U.

ker naj bi Kitajska v skladu s svojo dvanajsto petletko, katere cilji so nekoliko podobni ciljem strategije EU 2020, razvijala strateške sektorje energetike, gradbeništva in transporta, zato se bodo njene potrebe v storitvenem sektorju močno povečale; ker bi to lahko ustvarilo nove naložbene priložnosti za evropska podjetja in možnosti za okrepljeno sodelovanje;

Izboljšanje dostopa do trga

| 1. | poziva Komisijo, naj v skupni trgovinski politiki EU do razvitih držav in držav v vzponu, kot je Kitajska, ravna v skladu z načelom vzajemnosti, da bi tako zagotovila pošteno konkurenco in enake pogoje za vse; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj v skupni trgovinski politiki EU do razvitih držav in držav v vzponu, kot je Kitajska, ravna v skladu z načelom vzajemnosti, da bi tako zagotovila pošteno konkurenco in enake pogoje za vse;

| 2. | pozdravlja poglabljanje gospodarskih odnosov med Evropsko unijo in Kitajsko; poziva EU in Kitajsko, naj gojita odnose partnerstva in vzajemnih koristi, namesto ostre konkurence in nasprotovanja; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja poglabljanje gospodarskih odnosov med Evropsko unijo in Kitajsko; poziva EU in Kitajsko, naj gojita odnose partnerstva in vzajemnih koristi, namesto ostre konkurence in nasprotovanja;

| 3. | ugotavlja, da kitajsko gospodarstvo ne izpolnjuje meril za podelitev statusa tržnega gospodarstva, kot ga opredeljuje STO; poziva Komisijo, naj sodeluje s kitajsko vlado, da bi do leta 2016 odpravili še preostale ovire, ko naj bi STO Kitajski podelila status tržnega gospodarstva; vztraja, da bi bilo treba Kitajski zadevni status podeliti že prej, če bo izpolnila vsa merila; poziva EU, naj v obliki letnega poročila redno ocenjuje, ali Kitajska izpolnjuje obveznosti iz protokola te države o pristopu k STO; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da kitajsko gospodarstvo ne izpolnjuje meril za podelitev statusa tržnega gospodarstva, kot ga opredeljuje STO; poziva Komisijo, naj sodeluje s kitajsko vlado, da bi do leta 2016 odpravili še preostale ovire, ko naj bi STO Kitajski podelila status tržnega gospodarstva; vztraja, da bi bilo treba Kitajski zadevni status podeliti že prej, če bo izpolnila vsa merila; poziva EU, naj v obliki letnega poročila redno ocenjuje, ali Kitajska izpolnjuje obveznosti iz protokola te države o pristopu k STO;

| 4. | glede na to, da objektivni pogoji za podelitev statusa tržnega gospodarstva Kitajski v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bodo izpolnjeni, poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 Evropskemu parlamentu predstavi ukrepe, ki ji bo sprejela, preden bo EU priznala takšen status; |
| --- | --- |

4.

glede na to, da objektivni pogoji za podelitev statusa tržnega gospodarstva Kitajski v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bodo izpolnjeni, poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 Evropskemu parlamentu predstavi ukrepe, ki ji bo sprejela, preden bo EU priznala takšen status;

| 5. | obžaluje obstoj številnih carinskih in necarinskih ovir na kitajskem trgu, kot so nekatere oblike diskriminacije tujih gospodarskih subjektov, zlasti v bančnem, zavarovalniškem in telekomunikacijskem sektorju, zapletenost tarifne strukture in tehnične ovire pri trgovanju, kot sta nepreglednost tehničnih pravil in postopkov ugotavljanja skladnosti ter kitajski obvezni certifikacijski sistem (CCC); obžaluje, da Kitajska v nasprotju z določbami sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne obvešča sistematično o posameznih subvencijah; |
| --- | --- |

5.

obžaluje obstoj številnih carinskih in necarinskih ovir na kitajskem trgu, kot so nekatere oblike diskriminacije tujih gospodarskih subjektov, zlasti v bančnem, zavarovalniškem in telekomunikacijskem sektorju, zapletenost tarifne strukture in tehnične ovire pri trgovanju, kot sta nepreglednost tehničnih pravil in postopkov ugotavljanja skladnosti ter kitajski obvezni certifikacijski sistem (CCC); obžaluje, da Kitajska v nasprotju z določbami sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne obvešča sistematično o posameznih subvencijah;

| 6. | poudarja, da si je Kitajska priborila precejšnje trgovinske ugodnosti v odnosih z EU s ciljno usmerjenimi državnimi subvencijami in uporabo najrazličnejših pravnih konstruktov; odločno poziva Kitajsko, naj svoje programe državne pomoči prilagodi zadevnemu pravu STO; poziva Komisijo, naj spremeni protisubvencijsko uredbo, da se bo lahko EU učinkovito odzivala na velike izzive, ki jih predstavlja Kitajska; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da si je Kitajska priborila precejšnje trgovinske ugodnosti v odnosih z EU s ciljno usmerjenimi državnimi subvencijami in uporabo najrazličnejših pravnih konstruktov; odločno poziva Kitajsko, naj svoje programe državne pomoči prilagodi zadevnemu pravu STO; poziva Komisijo, naj spremeni protisubvencijsko uredbo, da se bo lahko EU učinkovito odzivala na velike izzive, ki jih predstavlja Kitajska;

| 7. | ugotavlja, da Kitajska obžaluje obstoj trgovinskih ovir za vstop na evropske trge, kot so precejšnje kmetijske subvencije EU za evropske kmete, obsežni sistem kmetijskih carinskih tarif, tehnične ovire za trgovino in ovire, ki državam članicam preprečujejo naložbe v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da Kitajska obžaluje obstoj trgovinskih ovir za vstop na evropske trge, kot so precejšnje kmetijske subvencije EU za evropske kmete, obsežni sistem kmetijskih carinskih tarif, tehnične ovire za trgovino in ovire, ki državam članicam preprečujejo naložbe v nekaterih državah članicah;

| 8. | je zaskrbljen zaradi nezanesljivosti pravosodnega sistema, ki ni zmožen zagotoviti uresničevanja pogodbenih obveznosti, ter zaradi nepreglednosti in neenotnosti pri izvajanju predpisov o naložbah; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen zaradi nezanesljivosti pravosodnega sistema, ki ni zmožen zagotoviti uresničevanja pogodbenih obveznosti, ter zaradi nepreglednosti in neenotnosti pri izvajanju predpisov o naložbah;

| 9. | prav tako je zaskrbljen zaradi nepredvidljivosti in nezadostne obveščenosti o tehničnih pravilih in standardih za proizvode, zlasti v povezavi s certifikacijo, kar ustvarja precejšnje trgovinske ovire za podjetja, ki želijo izvažati na Kitajsko; |
| --- | --- |

9.

prav tako je zaskrbljen zaradi nepredvidljivosti in nezadostne obveščenosti o tehničnih pravilih in standardih za proizvode, zlasti v povezavi s certifikacijo, kar ustvarja precejšnje trgovinske ovire za podjetja, ki želijo izvažati na Kitajsko;

| 10. | poziva Kitajsko, naj sprejme mednarodne standarde za proizvode in storitve, da bi spodbudila porast trgovine z drugimi državami; pozdravlja dejstvo, da je Kitajska vse bolj udeležena v organih, ki določajo mednarodne standarde, in je prepričan, da jo je treba spodbujati k temu, tako da EU v zameno sodeluje z organi, ki določajo kitajske standarde; poudarja, da je treba zagotoviti skladnost izdelkov, uvoženih iz Kitajske, z evropskimi standardi za živila in druge proizvode; |
| --- | --- |

10.

poziva Kitajsko, naj sprejme mednarodne standarde za proizvode in storitve, da bi spodbudila porast trgovine z drugimi državami; pozdravlja dejstvo, da je Kitajska vse bolj udeležena v organih, ki določajo mednarodne standarde, in je prepričan, da jo je treba spodbujati k temu, tako da EU v zameno sodeluje z organi, ki določajo kitajske standarde; poudarja, da je treba zagotoviti skladnost izdelkov, uvoženih iz Kitajske, z evropskimi standardi za živila in druge proizvode;

| 11. | je zaskrbljen, ker se tuja podjetja soočajo s težavami pri pridobivanju kitajskih javnih naročil, kar je v nasprotju z dejstvom, da so evropski postopki dodeljevanja javnih naročil odprti; je prav tako zaskrbljen zaradi nepoštenih konkurenčnih pogojev pri tem, zlasti zaradi prikrite državne pomoči, ki kitajskim podjetjem omogoča, da pripravijo občutno boljše ponudbe kot njihovi evropski tekmeci; pozdravlja revizijo – in razširjeno področje uporabe – sporazuma o vladnih naročilih, o kateri je bil dogovor dosežen na zadnji ministrski konferenci STO 15. decembra 2011, in zaveze Kitajske ob tej priložnosti, čeprav še vedno ne zadostujejo; zato spodbuja Kitajsko, naj se sporazumu pridruži pod podobnimi pogoji kot druge pogodbenice, v skladu z zavezami iz protokola o pristopu k STO; poziva Komisijo, naj hitro, po možnosti še leta 2012, razvije evropski instrument za zagotavljanje vzajemnosti, kar zadeva odprtost trgov javnih naročil; meni, da je treba okrepiti tudi instrumente za spodbujanje, usklajevanje in podporo pri dostopu evropskih malih in srednjih podjetij na prednostne trge, kot je Kitajska; |
| --- | --- |

11.

je zaskrbljen, ker se tuja podjetja soočajo s težavami pri pridobivanju kitajskih javnih naročil, kar je v nasprotju z dejstvom, da so evropski postopki dodeljevanja javnih naročil odprti; je prav tako zaskrbljen zaradi nepoštenih konkurenčnih pogojev pri tem, zlasti zaradi prikrite državne pomoči, ki kitajskim podjetjem omogoča, da pripravijo občutno boljše ponudbe kot njihovi evropski tekmeci; pozdravlja revizijo – in razširjeno področje uporabe – sporazuma o vladnih naročilih, o kateri je bil dogovor dosežen na zadnji ministrski konferenci STO 15. decembra 2011, in zaveze Kitajske ob tej priložnosti, čeprav še vedno ne zadostujejo; zato spodbuja Kitajsko, naj se sporazumu pridruži pod podobnimi pogoji kot druge pogodbenice, v skladu z zavezami iz protokola o pristopu k STO; poziva Komisijo, naj hitro, po možnosti še leta 2012, razvije evropski instrument za zagotavljanje vzajemnosti, kar zadeva odprtost trgov javnih naročil; meni, da je treba okrepiti tudi instrumente za spodbujanje, usklajevanje in podporo pri dostopu evropskih malih in srednjih podjetij na prednostne trge, kot je Kitajska;

| 12. | ugotavlja, da izvozni krediti, ki jih podeljujejo kitajski organi in kitajske banke, spodbujajo izkrivljanje trgovine; zato poziva Kitajsko, naj upošteva smernice iz dogovora Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o uradno podprtih izvoznih kreditih; poziva Komisijo, naj podpre OECD v prizadevanjih, da bi dosegla sodelovanje Kitajske pri tem dogovoru; poleg tega spodbuja Kitajsko, naj podpiše konvencijo OECD o boju proti podkupovanju; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da izvozni krediti, ki jih podeljujejo kitajski organi in kitajske banke, spodbujajo izkrivljanje trgovine; zato poziva Kitajsko, naj upošteva smernice iz dogovora Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o uradno podprtih izvoznih kreditih; poziva Komisijo, naj podpre OECD v prizadevanjih, da bi dosegla sodelovanje Kitajske pri tem dogovoru; poleg tega spodbuja Kitajsko, naj podpiše konvencijo OECD o boju proti podkupovanju;

| 13. | opozarja, da je glavna dovoljena oblika poslovanja tujih podjetij na Kitajskem mehanizem skupnega podjetja (joint venture), ki je zelo zavezujoč in prepogosto povezan s prenosi strateških tehnologij, s katerimi se lahko spodbudi konkurenčni razvoj Kitajske v škodo evropske industrije na področjih, na katerih je EU v prednostnem položaju; je prepričan, da bi še večja odprtost Kitajske pri mehanizmu skupnih podjetij, skupaj z boljšo zaščito pravic intelektualne lastnine, koristila obema stranema in bi olajšala dostop evropskih podjetij na kitajski trg; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je glavna dovoljena oblika poslovanja tujih podjetij na Kitajskem mehanizem skupnega podjetja (joint venture), ki je zelo zavezujoč in prepogosto povezan s prenosi strateških tehnologij, s katerimi se lahko spodbudi konkurenčni razvoj Kitajske v škodo evropske industrije na področjih, na katerih je EU v prednostnem položaju; je prepričan, da bi še večja odprtost Kitajske pri mehanizmu skupnih podjetij, skupaj z boljšo zaščito pravic intelektualne lastnine, koristila obema stranema in bi olajšala dostop evropskih podjetij na kitajski trg;

| 14. | poziva EU, naj v primerih nezakonite trgovinske prakse Kitajske po potrebi uporabi instrumente trgovinske zaščite v skladu s pravili STO, to je protidampinške, protisubvencijske in zaščitne ukrepe, pogosteje pa naj se zateče tudi k mehanizmu za reševanje sporov STO, da bi tako zagotovila pravične pogoje za trgovino med EU in Kitajsko; je zaskrbljen, ker Kitajska vse pogosteje uporablja protidampinške ukrepe za izvoz iz EU, pa tudi dampinške cene in državne subvencije; zato Kitajsko poziva, naj zagotovi, da bodo njeni protidampinški ukrepi v skladu s pravili STO; |
| --- | --- |

14.

poziva EU, naj v primerih nezakonite trgovinske prakse Kitajske po potrebi uporabi instrumente trgovinske zaščite v skladu s pravili STO, to je protidampinške, protisubvencijske in zaščitne ukrepe, pogosteje pa naj se zateče tudi k mehanizmu za reševanje sporov STO, da bi tako zagotovila pravične pogoje za trgovino med EU in Kitajsko; je zaskrbljen, ker Kitajska vse pogosteje uporablja protidampinške ukrepe za izvoz iz EU, pa tudi dampinške cene in državne subvencije; zato Kitajsko poziva, naj zagotovi, da bodo njeni protidampinški ukrepi v skladu s pravili STO;

Zaščita evropskih industrijskih interesov

| 15. | obžaluje nezadostno varstvo pravic intelektualne lastnine na Kitajskem in pomanjkanje konkretnih sredstev, ki so na voljo evropskim podjetjem (zlasti malim in srednjim) za učinkovit boj proti kršitvam teh pravic; pozdravlja odločitev Komisije, da predlaga revizijo direktive o izvajanju pravic intelektualne lastnine; poziva Komisijo in države članice, naj se odločneje zavzamejo za pravice intelektualne lastnine v multilateralnih organizacijah, katerih članica je Kitajska (STO, Svetovna zdravstvena organizacija (WHO) in Svetovna organizacija za intelektualno lastnino (WIPO)); želi, da bi Kitajska nadaljevala prenos veljavnega mednarodnega prava o varstvu pravic intelektualne lastnine v nacionalno zakonodajo, še zlasti v zvezi z bojem proti ponarejanju in piratstvu, ter vztraja, naj kitajski organi to pravo tudi dejansko izvajajo, še posebej na regionalni ravni; obžaluje, da Kitajska ne sodeluje v pogajanjih o prihodnjem mednarodnem sporazumu o boju proti ponarejanju (ACTA); poziva Komisijo in države članice k okrepitvi carinskega sodelovanja v EU in s tretjimi državami, zlasti s Kitajsko, predvsem pri zasegu ponarejenega blaga in poenostavitvi carinskih postopkov; poziva Komisijo in države članice, naj tesneje sodelujejo s tretjimi državami pri vprašanjih avtorskih pravic in licenciranja; |
| --- | --- |

15.

obžaluje nezadostno varstvo pravic intelektualne lastnine na Kitajskem in pomanjkanje konkretnih sredstev, ki so na voljo evropskim podjetjem (zlasti malim in srednjim) za učinkovit boj proti kršitvam teh pravic; pozdravlja odločitev Komisije, da predlaga revizijo direktive o izvajanju pravic intelektualne lastnine; poziva Komisijo in države članice, naj se odločneje zavzamejo za pravice intelektualne lastnine v multilateralnih organizacijah, katerih članica je Kitajska (STO, Svetovna zdravstvena organizacija (WHO) in Svetovna organizacija za intelektualno lastnino (WIPO)); želi, da bi Kitajska nadaljevala prenos veljavnega mednarodnega prava o varstvu pravic intelektualne lastnine v nacionalno zakonodajo, še zlasti v zvezi z bojem proti ponarejanju in piratstvu, ter vztraja, naj kitajski organi to pravo tudi dejansko izvajajo, še posebej na regionalni ravni; obžaluje, da Kitajska ne sodeluje v pogajanjih o prihodnjem mednarodnem sporazumu o boju proti ponarejanju (ACTA); poziva Komisijo in države članice k okrepitvi carinskega sodelovanja v EU in s tretjimi državami, zlasti s Kitajsko, predvsem pri zasegu ponarejenega blaga in poenostavitvi carinskih postopkov; poziva Komisijo in države članice, naj tesneje sodelujejo s tretjimi državami pri vprašanjih avtorskih pravic in licenciranja;

| 16. | je prepričan, da bi bilo boljše varovanje pravic intelektualne lastnine in učinkovito izvajanje s tem povezanih pravil na Kitajskem za vlagatelje iz EU in od drugod močna spodbuda k naložbam, delitvi novih tehnoloških zmogljivosti in moderniziranju obstoječih tehnologij v tej državi; |
| --- | --- |

16.

je prepričan, da bi bilo boljše varovanje pravic intelektualne lastnine in učinkovito izvajanje s tem povezanih pravil na Kitajskem za vlagatelje iz EU in od drugod močna spodbuda k naložbam, delitvi novih tehnoloških zmogljivosti in moderniziranju obstoječih tehnologij v tej državi;

| 17. | ugotavlja, da Kitajska proizvede 97 % redkih zemeljskih elementov, ki se uporabljajo v svetu, zato jo poziva, naj trgovinskim partnerjem zagotovi trajnostne proizvodne načine in pravičen tržni dostop; poziva Komisijo, naj bo posebej pozorna na morebitno omejevanje, ki bi ga uvedla Kitajska pri izvozu svojih surovin; v zvezi s tem opozarja, da je STO 5. julija 2011 Kitajsko obsodila zaradi uvedbe izvoznih omejitev za nekatere surovine in nato to odločitev po pritožbi znova potrdila; poziva Komisijo, naj razvije evropsko strategijo za dobro upravljanje surovin, ki naj vključuje večjo energetsko učinkovitost, recikliranje, učinkovitejšo porabo virov in razvoj industrijskega sodelovanja v sektorjih rasti in inovacij zelenega gospodarstva; poziva k pogajanjem o sprejetju skupnih pravil in načel za trgovino s surovinami, da bi ustvarili okvir za uporabo izvoznih omejitev v STO, pa tudi G20, saj to vprašanje zadeva predvsem industrializirane države in Kitajsko; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da Kitajska proizvede 97 % redkih zemeljskih elementov, ki se uporabljajo v svetu, zato jo poziva, naj trgovinskim partnerjem zagotovi trajnostne proizvodne načine in pravičen tržni dostop; poziva Komisijo, naj bo posebej pozorna na morebitno omejevanje, ki bi ga uvedla Kitajska pri izvozu svojih surovin; v zvezi s tem opozarja, da je STO 5. julija 2011 Kitajsko obsodila zaradi uvedbe izvoznih omejitev za nekatere surovine in nato to odločitev po pritožbi znova potrdila; poziva Komisijo, naj razvije evropsko strategijo za dobro upravljanje surovin, ki naj vključuje večjo energetsko učinkovitost, recikliranje, učinkovitejšo porabo virov in razvoj industrijskega sodelovanja v sektorjih rasti in inovacij zelenega gospodarstva; poziva k pogajanjem o sprejetju skupnih pravil in načel za trgovino s surovinami, da bi ustvarili okvir za uporabo izvoznih omejitev v STO, pa tudi G20, saj to vprašanje zadeva predvsem industrializirane države in Kitajsko;

| 18. | poziva Komisijo, naj izpelje pogajanja za sklenitev velikopoteznega in uravnoteženega sporazuma o naložbah med EU in Kitajsko, da bi tako ustvarila boljše okolje za evropske vlagatelje na Kitajskem, in zagotovi preglednost pri vodenju kitajskih podjetij, ki vlagajo v EU, ob tem pa poveča obseg kitajskih kapitalskih tokov v EU; poziva Svet, naj oblikuje mandat za prihodnji naložbeni sporazum s Kitajsko, ob upoštevanju mnenj in stališč Evropskega parlamenta, izraženih v resoluciji z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj izpelje pogajanja za sklenitev velikopoteznega in uravnoteženega sporazuma o naložbah med EU in Kitajsko, da bi tako ustvarila boljše okolje za evropske vlagatelje na Kitajskem, in zagotovi preglednost pri vodenju kitajskih podjetij, ki vlagajo v EU, ob tem pa poveča obseg kitajskih kapitalskih tokov v EU; poziva Svet, naj oblikuje mandat za prihodnji naložbeni sporazum s Kitajsko, ob upoštevanju mnenj in stališč Evropskega parlamenta, izraženih v resoluciji z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki;

| 19. | pozdravlja odprtje centra EU za evropska mala in srednja podjetja v Pekingu novembra 2010, ki je tem podjetjem odprl vrata marca 2011 in jim zagotavlja znanje in pomoč pri premagovanju ovir, ki jih čakajo pri poslovanju na kitajskem trgu, zlasti v zgodnjih fazah poslovnega razvoja; pozdravlja dejstvo, da center išče poslovne priložnosti za mala in srednja podjetja iz EU ter jim svetuje o kitajskih predpisih; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja odprtje centra EU za evropska mala in srednja podjetja v Pekingu novembra 2010, ki je tem podjetjem odprl vrata marca 2011 in jim zagotavlja znanje in pomoč pri premagovanju ovir, ki jih čakajo pri poslovanju na kitajskem trgu, zlasti v zgodnjih fazah poslovnega razvoja; pozdravlja dejstvo, da center išče poslovne priložnosti za mala in srednja podjetja iz EU ter jim svetuje o kitajskih predpisih;

| 20. | poudarja pomen sodelovanja med podjetji ter vzpostavitve partnerstva med kitajskimi univerzami in podjetji iz EU, da se spodbudijo inovacije na Kitajskem; opozarja na prednosti podatkovne zbirke EU o tržnem dostopu, ki vsebuje informacije o za podjetja iz EU o pogojih tržnega dostopa, kot so uvozne tarife, zahteve za proizvode, trgovinske ovire, formalnosti ter dokumenti in statistični podatki; pozdravlja delovanje Evropske gospodarske zbornice na Kitajskem; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen sodelovanja med podjetji ter vzpostavitve partnerstva med kitajskimi univerzami in podjetji iz EU, da se spodbudijo inovacije na Kitajskem; opozarja na prednosti podatkovne zbirke EU o tržnem dostopu, ki vsebuje informacije o za podjetja iz EU o pogojih tržnega dostopa, kot so uvozne tarife, zahteve za proizvode, trgovinske ovire, formalnosti ter dokumenti in statistični podatki; pozdravlja delovanje Evropske gospodarske zbornice na Kitajskem;

| 21. | meni, da bi vzpostavitev mehanizma Komisije za izmenjavo informacij o medvladnih sporazumih med državami članicami in tretjimi državami na področju trgovine s Kitajsko prispevalo k skladnemu pristopu do Kitajske; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi vzpostavitev mehanizma Komisije za izmenjavo informacij o medvladnih sporazumih med državami članicami in tretjimi državami na področju trgovine s Kitajsko prispevalo k skladnemu pristopu do Kitajske;

Premostitev valutne konkurence

| 22. | opozarja, da ima Kitajska v lasti javne dolgove držav članic evroobmočja; poudarja, da je zadevno lastništvo dobilo nove politične razsežnosti zaradi resnih dolžniških težav znotraj evroobmočja; poziva Komisijo, naj skupaj z Evropsko centralno banko (ECB) in državami članicami razmisli o vzpostavitvi usklajenega sistema za določanje lastnikov javnega dolga; je zaskrbljen, so možnosti EU v trgovinskih pogajanjih s Kitajsko slabše zaradi prispevka te države k finančni stabilizaciji evroobmočja; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da ima Kitajska v lasti javne dolgove držav članic evroobmočja; poudarja, da je zadevno lastništvo dobilo nove politične razsežnosti zaradi resnih dolžniških težav znotraj evroobmočja; poziva Komisijo, naj skupaj z Evropsko centralno banko (ECB) in državami članicami razmisli o vzpostavitvi usklajenega sistema za določanje lastnikov javnega dolga; je zaskrbljen, so možnosti EU v trgovinskih pogajanjih s Kitajsko slabše zaradi prispevka te države k finančni stabilizaciji evroobmočja;

| 23. | poudarja, da si Kitajska z domnevno podcenjenostjo juana in njegovo nekonvertibilnostjo zagotavlja nelojalno konkurenčno prednost pri izvozu svojega blaga, po drugi strani pa ima ta država v lasti tretjino svetovnih deviznih rezerv; poziva k poostritvi mednarodnih finančnih predpisov, ki veljajo za članice G20, in h krepitvi makroekonomskega usklajevanja v tej skupini, saj bi bili lahko v nasprotnem primeru ekonomska stabilnost in svetovna trgovina ogroženi; poziva Kitajsko, naj dopusti dvig vrednosti juana, da bi ta dosegel ustrezen menjalni tečaj; opozarja, da lahko EU na podlagi svojih ustanovnih pogodb v primeru nevzdržnih svetovnih valutnih neravnovesij sprejme politiko deviznega tečaja; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da si Kitajska z domnevno podcenjenostjo juana in njegovo nekonvertibilnostjo zagotavlja nelojalno konkurenčno prednost pri izvozu svojega blaga, po drugi strani pa ima ta država v lasti tretjino svetovnih deviznih rezerv; poziva k poostritvi mednarodnih finančnih predpisov, ki veljajo za članice G20, in h krepitvi makroekonomskega usklajevanja v tej skupini, saj bi bili lahko v nasprotnem primeru ekonomska stabilnost in svetovna trgovina ogroženi; poziva Kitajsko, naj dopusti dvig vrednosti juana, da bi ta dosegel ustrezen menjalni tečaj; opozarja, da lahko EU na podlagi svojih ustanovnih pogodb v primeru nevzdržnih svetovnih valutnih neravnovesij sprejme politiko deviznega tečaja;

| 24. | poziva Komisijo, naj Kitajsko spodbudi k liberalizaciji tekočih računov; poziva Komisijo, naj predloži dokaze o tem, kako fiksni menjalni tečaj škoduje konkurenčnosti EU, nato pa razmisli o ustreznih prednostnih ukrepih; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj Kitajsko spodbudi k liberalizaciji tekočih računov; poziva Komisijo, naj predloži dokaze o tem, kako fiksni menjalni tečaj škoduje konkurenčnosti EU, nato pa razmisli o ustreznih prednostnih ukrepih;

Novemu institucionalnemu okviru za trgovinske odnose med EU in Kitajsko naproti

| 25. | poziva države članice, naj z ustreznimi mehanizmi spremljanja zagotovijo, da bodo tuja podjetja, ki delujejo v EU, spoštovala vso veljavno zakonodajo na enotnem trgu, vključno s socialnimi in okoljskimi standardi, skrbela za zaščito patentov in prispevala k ohranjanju delovnih mest, kadar kupujejo evropska podjetja oziroma ustanavljajo podružnice v EU; poziva Komisijo in države članice, naj po zgledu odbora za tuje naložbe v Združenih državah Amerike (CFIUS) ustanovijo organ, ki bo vnaprej ocenjeval tuje strateške naložbe, da bi tako zagotovili jasen pregled nad podjetji, ki delujejo na evropskem ozemlju in vanj usmerjajo svoje naložbe, Parlamentu pa redno poročajo o tem; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj z ustreznimi mehanizmi spremljanja zagotovijo, da bodo tuja podjetja, ki delujejo v EU, spoštovala vso veljavno zakonodajo na enotnem trgu, vključno s socialnimi in okoljskimi standardi, skrbela za zaščito patentov in prispevala k ohranjanju delovnih mest, kadar kupujejo evropska podjetja oziroma ustanavljajo podružnice v EU; poziva Komisijo in države članice, naj po zgledu odbora za tuje naložbe v Združenih državah Amerike (CFIUS) ustanovijo organ, ki bo vnaprej ocenjeval tuje strateške naložbe, da bi tako zagotovili jasen pregled nad podjetji, ki delujejo na evropskem ozemlju in vanj usmerjajo svoje naložbe, Parlamentu pa redno poročajo o tem;

| 26. | poziva EU, naj si v vseh ustreznih mednarodnih organizacijah, kot so WHO, Mednarodna organizacija dela (ILO) in Združeni narodi, prizadeva za reforme, namenjene vključevanju zavezujočih socialnih, okoljskih i zdravstvenih standardov v pravila o organizaciji trgovine pod vodstvom STO; |
| --- | --- |

26.

poziva EU, naj si v vseh ustreznih mednarodnih organizacijah, kot so WHO, Mednarodna organizacija dela (ILO) in Združeni narodi, prizadeva za reforme, namenjene vključevanju zavezujočih socialnih, okoljskih i zdravstvenih standardov v pravila o organizaciji trgovine pod vodstvom STO;

| 27. | obžaluje razdrobljen in neusklajen institucionalni okvir trgovinskih odnosov med EU in Kitajsko; poziva Komisijo, naj nujno revidira organizacijski diagram dvostranskih odnosov s ciljem boljšega usklajevanja in opustitve nepotrebnih delovnih skupin, dialogov in drugih formalnih – in neformalnih – organov, aktivnih na tem področju; poziva države članice, posamezne regije in občine, naj bolje usklajujejo svoje politike do Kitajske in sprejmejo nujne ukrepe za dosego operativnega soglasja, ki bo podprlo skupne cilje EU; |
| --- | --- |

27.

obžaluje razdrobljen in neusklajen institucionalni okvir trgovinskih odnosov med EU in Kitajsko; poziva Komisijo, naj nujno revidira organizacijski diagram dvostranskih odnosov s ciljem boljšega usklajevanja in opustitve nepotrebnih delovnih skupin, dialogov in drugih formalnih – in neformalnih – organov, aktivnih na tem področju; poziva države članice, posamezne regije in občine, naj bolje usklajujejo svoje politike do Kitajske in sprejmejo nujne ukrepe za dosego operativnega soglasja, ki bo podprlo skupne cilje EU;

| 28. | poziva EU, naj razvije strategijo za preprečevanje prisilnih prenosov tehnologije; želi, da bi se v zvezi s tem hitro končal postopek okrepljenega sodelovanja glede patenta Skupnosti; |
| --- | --- |

28.

poziva EU, naj razvije strategijo za preprečevanje prisilnih prenosov tehnologije; želi, da bi se v zvezi s tem hitro končal postopek okrepljenega sodelovanja glede patenta Skupnosti;

| 29. | zahteva, da za vse blago v obtoku na notranjem trgu strogo veljajo evropski predpisi in standardi, ter poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga scenarij, ki se bo skladal s pravili STO in bo vključeval postopno uvedbo pogojnosti za trgovino in/ali poravnave na mejah za blago s poreklom iz držav nečlanic, ki ne bi upoštevale teh pravil; |
| --- | --- |

29.

zahteva, da za vse blago v obtoku na notranjem trgu strogo veljajo evropski predpisi in standardi, ter poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga scenarij, ki se bo skladal s pravili STO in bo vključeval postopno uvedbo pogojnosti za trgovino in/ali poravnave na mejah za blago s poreklom iz držav nečlanic, ki ne bi upoštevale teh pravil;

Ocena vloge Kitajske v svetu

| 30. | opozarja na vse večji vpliv Kitajske v mednarodni trgovini; zato poziva EU, naj še naprej budno spremlja politični, gospodarski, socialni in okoljski vpliv vse večjih naložb Kitajske v državah v razvoju, zlasti v Afriki in Latinski Ameriki; |
| --- | --- |

30.

opozarja na vse večji vpliv Kitajske v mednarodni trgovini; zato poziva EU, naj še naprej budno spremlja politični, gospodarski, socialni in okoljski vpliv vse večjih naložb Kitajske v državah v razvoju, zlasti v Afriki in Latinski Ameriki;

| 31. | potrjuje, da so kitajske naložbe v Latinski Ameriki in Afriki potrebne, zlasti v posebnih ekonomskih conah, saj prispevajo h gospodarskemu razvoju zadevnih držav in k razvoju lokalnih proizvodnih verig z uporabo lokalne delovne sile; |
| --- | --- |

31.

potrjuje, da so kitajske naložbe v Latinski Ameriki in Afriki potrebne, zlasti v posebnih ekonomskih conah, saj prispevajo h gospodarskemu razvoju zadevnih držav in k razvoju lokalnih proizvodnih verig z uporabo lokalne delovne sile;

| 32. | je zaskrbljen, ker nekatera evropska podjetja vlagajo na Kitajskem predvsem zaradi nizkih proizvodnih stroškov, ki so posledica ohlapnejših socialnih in okoljskih standardov ter spoštovanja človekovih pravic; toplo priporoča, naj se Komisija in države članice zavzamejo za resnično družbeno odgovornost evropskih podjetij na Kitajskem ter spodbudijo širjenje praktičnih zgledov in obveščanje o pobudah na tem področju; poleg tega poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko določbe o družbeni odgovornosti podjetij vključili v prihodnji naložbeni sporazum med EU in Kitajsko; |
| --- | --- |

32.

je zaskrbljen, ker nekatera evropska podjetja vlagajo na Kitajskem predvsem zaradi nizkih proizvodnih stroškov, ki so posledica ohlapnejših socialnih in okoljskih standardov ter spoštovanja človekovih pravic; toplo priporoča, naj se Komisija in države članice zavzamejo za resnično družbeno odgovornost evropskih podjetij na Kitajskem ter spodbudijo širjenje praktičnih zgledov in obveščanje o pobudah na tem področju; poleg tega poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko določbe o družbeni odgovornosti podjetij vključili v prihodnji naložbeni sporazum med EU in Kitajsko;

| 33. | meni, da bosta stališče, da je kitajsko delovanje v državah v razvoju nepošteno, in konflikten odziv neproduktivna, predvsem za države v razvoju; poudarja, da morajo v korist držav v razvoju in tudi širše svetovne konkurence in rasti podjetja in akterji iz EU, ki tekmujejo s Kitajsko na področju trgovine in gospodarskih odnosov z državami v razvoju, pripraviti najprivlačnejše ponudbe v smislu dolgoročne trajnosti in koristi, vključno z okoljskimi in družbenimi vidiki in vidiki spoštovanja človekovih pravic in upravljanja; |
| --- | --- |

33.

meni, da bosta stališče, da je kitajsko delovanje v državah v razvoju nepošteno, in konflikten odziv neproduktivna, predvsem za države v razvoju; poudarja, da morajo v korist držav v razvoju in tudi širše svetovne konkurence in rasti podjetja in akterji iz EU, ki tekmujejo s Kitajsko na področju trgovine in gospodarskih odnosov z državami v razvoju, pripraviti najprivlačnejše ponudbe v smislu dolgoročne trajnosti in koristi, vključno z okoljskimi in družbenimi vidiki in vidiki spoštovanja človekovih pravic in upravljanja;

| 34. | opozarja, da je Kitajska največja svetovna proizvajalka toplogrednih plinov; poziva EU, naj v mednarodnih organizacijah predlaga, da se okoljska vprašanja in cilji v zvezi s podnebnimi spremembami vključijo v razpravo o mednarodni trgovini; meni, da bi bilo treba gospodarsko moč Kitajske in njeno zmožnost tehnoloških inovacij uporabiti v svetovnem boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da je Kitajska največja svetovna proizvajalka toplogrednih plinov; poziva EU, naj v mednarodnih organizacijah predlaga, da se okoljska vprašanja in cilji v zvezi s podnebnimi spremembami vključijo v razpravo o mednarodni trgovini; meni, da bi bilo treba gospodarsko moč Kitajske in njeno zmožnost tehnoloških inovacij uporabiti v svetovnem boju proti podnebnim spremembam;

| 35. | meni, da so prizadevanja kitajskih oblasti v zvezi z nekaterimi temeljnimi pravicami na Kitajskem, zlasti socialnimi pravicami in pravicami delavcev, nezadostna; zato spodbuja tako EU kot Kitajsko, naj vzpostavita tesnejši in odgovornejši strateški dialog na podlagi vzajemnega razumevanja; |
| --- | --- |

35.

meni, da so prizadevanja kitajskih oblasti v zvezi z nekaterimi temeljnimi pravicami na Kitajskem, zlasti socialnimi pravicami in pravicami delavcev, nezadostna; zato spodbuja tako EU kot Kitajsko, naj vzpostavita tesnejši in odgovornejši strateški dialog na podlagi vzajemnega razumevanja;

Krepitev EU za boj s svetovno konkurenco

| 36. | poziva EU, naj razvije velikopotezno skupno industrijsko politiko, ki bo temeljila na raziskavah in inovativnosti, vključevala inovativne oblike financiranja, kot so evropske projektne obveznice, in podpirala razvoj malih in srednjih podjetij, zlasti prek dostopa do javnih naročil, da bi tako ohranili njeno konkurenčnost kljub pojavu novih velikih akterjev v industrijskem in raziskovalnem sektorju; poziva EU, naj poveča vrednost evropske proizvodnje z boljšim obveščanjem potrošnikov, zlasti s sprejetjem uredbe o označevanju porekla izdelkov, uvoženih v EU; |
| --- | --- |

36.

poziva EU, naj razvije velikopotezno skupno industrijsko politiko, ki bo temeljila na raziskavah in inovativnosti, vključevala inovativne oblike financiranja, kot so evropske projektne obveznice, in podpirala razvoj malih in srednjih podjetij, zlasti prek dostopa do javnih naročil, da bi tako ohranili njeno konkurenčnost kljub pojavu novih velikih akterjev v industrijskem in raziskovalnem sektorju; poziva EU, naj poveča vrednost evropske proizvodnje z boljšim obveščanjem potrošnikov, zlasti s sprejetjem uredbe o označevanju porekla izdelkov, uvoženih v EU;

| 37. | poziva EU, naj okrepi svoje gospodarsko, proračunsko, davčno in politično upravljanje, da bi tako postala verodostojna in vplivna sogovornica na mednarodnem prizorišču; poziva Svet in Komisijo, naj delujeta usklajeno, da bi preprečila slabitev položaja EU z dvostranskimi partnerstvi in sporazumi; poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z državami članicami pri opredeljevanju njihovih trgovinskih politik in politik do Kitajske; zahteva, da EU uresniči dolgoročno strategijo za Kitajsko, da bi zagotovila operativno usklajevanje tako med institucijami EU kot med EU in državami članicami; |
| --- | --- |

37.

poziva EU, naj okrepi svoje gospodarsko, proračunsko, davčno in politično upravljanje, da bi tako postala verodostojna in vplivna sogovornica na mednarodnem prizorišču; poziva Svet in Komisijo, naj delujeta usklajeno, da bi preprečila slabitev položaja EU z dvostranskimi partnerstvi in sporazumi; poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z državami članicami pri opredeljevanju njihovih trgovinskih politik in politik do Kitajske; zahteva, da EU uresniči dolgoročno strategijo za Kitajsko, da bi zagotovila operativno usklajevanje tako med institucijami EU kot med EU in državami članicami;

| 38. | poudarja, da je treba sprejeti uravnotežen pristop do Kitajske; poziva Komisijo in države članice, naj s Kitajsko vzpostavijo obširno sodelovanje na področju skupnih raziskav, kot sta varnost izdelkov in zdravje ljudi, ter poskrbijo za nadaljnjo znanstveno, tehnološko in kulturno izmenjavo; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba sprejeti uravnotežen pristop do Kitajske; poziva Komisijo in države članice, naj s Kitajsko vzpostavijo obširno sodelovanje na področju skupnih raziskav, kot sta varnost izdelkov in zdravje ljudi, ter poskrbijo za nadaljnjo znanstveno, tehnološko in kulturno izmenjavo;

| 39. | ugotavlja, da se številna sporna trgovinska vprašanja s Kitajsko nanašajo na kakovost predpisov in njihovo izvajanje na številnih področjih, med drugim v industrijski politiki, okoljski politiki, pri kriznih ukrepih, finančni stabilnosti in varstvu potrošnikov; poziva, da se ti primeri rešijo s poglobljenim dvostranskim sodelovanjem ali z mehanizmom za reševanje sporov v STO; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da se številna sporna trgovinska vprašanja s Kitajsko nanašajo na kakovost predpisov in njihovo izvajanje na številnih področjih, med drugim v industrijski politiki, okoljski politiki, pri kriznih ukrepih, finančni stabilnosti in varstvu potrošnikov; poziva, da se ti primeri rešijo s poglobljenim dvostranskim sodelovanjem ali z mehanizmom za reševanje sporov v STO;

*

* *

| 40. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

40.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 132.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0412.

(3)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 16.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0364.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0565.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0141.

(7)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(8)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(9)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 94.

(10)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 77.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0380.

(12)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 101.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/41

---

Sreda, 23. maj 2012Preiskovalna pravica Evropskega parlamenta

P7_TA(2012)0219

Predlog Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o uredbi Evropskega parlamenta o podrobnih določbah o uresničevanju pravice Evropskega parlamenta do preiskave in razveljavitvi Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2009/2212(INI)) (1)

2013/C 264 E/07

---

(1)  Parlament se je odločil odložiti glasovanje o predlogu resolucije v skladu s tretjim odstavkom člena 41 Poslovnika (A7-0352/2011).

---

Sreda, 23. maj 2012
  PREDLOG UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA

o podrobnih določbah o uresničevanju pravice Evropskega parlamenta do preiskave in razveljavitvi Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

EVROPSKI PARLAMENT,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 226(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju odobritve Sveta (1),

ob upoštevanju odobritve Komisije (2),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Lizbonska pogodba je ustvarila pogoje za obnovljeno in okrepljeno institucionalno ravnotežje v Uniji, ki institucijam omogoča, da delujejo učinkoviteje, bolj odprto in demokratično. Pri tem so bile okrepljene in razširjene funkcije političnega nadzora, ki jih ima Evropski parlament. Preiskovalni odbori Evropskega parlamenta bi morali biti v skladu s prakso nacionalnih parlamentov in zahtevami Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: „Pogodbe“) okrepljeni, ob spoštovanju načela sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji pa bi jim morala biti dodeljena posebna, resnična in jasno razmejena pooblastila, ki bi bila skladnejša z politično naravo in pristojnostmi Evropskega parlamenta. Pooblastila preiskovalnih odborov, ki so izjemni instrumenti političnega nadzora, ne bi smela posegati v naloge drugih institucij. |
| --- | --- |

(1)

Lizbonska pogodba je ustvarila pogoje za obnovljeno in okrepljeno institucionalno ravnotežje v Uniji, ki institucijam omogoča, da delujejo učinkoviteje, bolj odprto in demokratično. Pri tem so bile okrepljene in razširjene funkcije političnega nadzora, ki jih ima Evropski parlament. Preiskovalni odbori Evropskega parlamenta bi morali biti v skladu s prakso nacionalnih parlamentov in zahtevami Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: „Pogodbe“) okrepljeni, ob spoštovanju načela sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji pa bi jim morala biti dodeljena posebna, resnična in jasno razmejena pooblastila, ki bi bila skladnejša z politično naravo in pristojnostmi Evropskega parlamenta. Pooblastila preiskovalnih odborov, ki so izjemni instrumenti političnega nadzora, ne bi smela posegati v naloge drugih institucij.

| (2) | Evropski parlament, Svet in Komisija so dne 19. aprila 1995 sprejeli Sklep 95/167/ES, Euratom, ESPJ (3), katerega določbe podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta. V sklepu je nakazana možnost, da bi se njegove določbe revidiralo na podlagi izkušenj. |
| --- | --- |

(2)

Evropski parlament, Svet in Komisija so dne 19. aprila 1995 sprejeli Sklep 95/167/ES, Euratom, ESPJ (3), katerega določbe podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta. V sklepu je nakazana možnost, da bi se njegove določbe revidiralo na podlagi izkušenj.

| (3) | Sklep 95/167/ES, Euratom, ESPJ bi bilo treba zaradi obnovljenega institucionalnega ravnotežja, ustvarjenega z Lizbonsko pogodbo, in izkušenj, pridobljenih pri delu preiskovalnih odborov Evropskega parlamenta, razveljaviti in nadomestiti z novo uredbo. |
| --- | --- |

(3)

Sklep 95/167/ES, Euratom, ESPJ bi bilo treba zaradi obnovljenega institucionalnega ravnotežja, ustvarjenega z Lizbonsko pogodbo, in izkušenj, pridobljenih pri delu preiskovalnih odborov Evropskega parlamenta, razveljaviti in nadomestiti z novo uredbo.

| (4) | Skladno z načelom koristnosti, kot ga priznava sodna praksa Sodišča (4), bi morala biti Evropskemu parlamentu in njegovim preiskovalnim odborom podeljena pooblastila, ki so nujna za izvajanje nalog, ki izhajajo iz pravice do preiskave. Zato je tudi pomembno, da institucije in organi Unije ter države članice sprejmejo ukrepe za lažje opravljanje teh nalog. |
| --- | --- |

(4)

Skladno z načelom koristnosti, kot ga priznava sodna praksa Sodišča (4), bi morala biti Evropskemu parlamentu in njegovim preiskovalnim odborom podeljena pooblastila, ki so nujna za izvajanje nalog, ki izhajajo iz pravice do preiskave. Zato je tudi pomembno, da institucije in organi Unije ter države članice sprejmejo ukrepe za lažje opravljanje teh nalog.

| (5) | Preiskovalni odbor se ne bi smel ustanoviti, kadar domnevna dejanja preiskuje sodišče in dokler je primer še v sodnem postopku. Da pa bi se izognili navzkrižju med preiskavami politične in pravosodne narave, bi moral Evropski parlament imeti možnost, da preuči, ali je potrebno preiskavo preiskovalnega odbora ustavi, če se potem, ko je bil odbor ustanovljen, začne sodni postopek v zvezi z istimi domnevnimi dejanji. |
| --- | --- |

(5)

Preiskovalni odbor se ne bi smel ustanoviti, kadar domnevna dejanja preiskuje sodišče in dokler je primer še v sodnem postopku. Da pa bi se izognili navzkrižju med preiskavami politične in pravosodne narave, bi moral Evropski parlament imeti možnost, da preuči, ali je potrebno preiskavo preiskovalnega odbora ustavi, če se potem, ko je bil odbor ustanovljen, začne sodni postopek v zvezi z istimi domnevnimi dejanji.

| (6) | Po načelih odprtosti, dobrega upravljanja in demokratične odgovornosti bi morali biti postopki pred preiskovalnimi odbori, še zlasti zaslišanja, javni. Po drugi strani bi bilo treba tudi omogočiti postopke brez navzočnosti javnosti in določiti ustrezna pravila o zaupnosti, da bi zagotovili učinkovite preiskave, zavarovali življenjske interese držav članic, zasebnost in integriteto posameznika, zlasti v skladu z zakonodajo Unije o varstvu osebnih podatkov, ter zavarovali gospodarske interese fizičnih in pravnih oseb. |
| --- | --- |

(6)

Po načelih odprtosti, dobrega upravljanja in demokratične odgovornosti bi morali biti postopki pred preiskovalnimi odbori, še zlasti zaslišanja, javni. Po drugi strani bi bilo treba tudi omogočiti postopke brez navzočnosti javnosti in določiti ustrezna pravila o zaupnosti, da bi zagotovili učinkovite preiskave, zavarovali življenjske interese držav članic, zasebnost in integriteto posameznika, zlasti v skladu z zakonodajo Unije o varstvu osebnih podatkov, ter zavarovali gospodarske interese fizičnih in pravnih oseb.

| (7) | Cilj pravice do preiskave, ki je pomemben element nadzornih pooblastil Parlamenta, je ugotoviti, kako je bilo obstoječe pravo izvajano v preteklosti, zato je zelo pomembno, da se lahko preiskovalni odbor zanaša na dejanske dokaze, zbrane med preiskavo. V ta namen bi moralo biti preiskovalnemu odboru omogočeno, da zasliši člane institucij Unije in člane vlad držav članic, pridobi dokaze od uradnikov in drugih uslužbencev Unije ali držav članic, pridobi dokaze od drugih posameznikov, ki bivajo v Uniji, zahteva izvedenska poročila, zahteva dokumente in opravi preiskave na kraju samem. |
| --- | --- |

(7)

Cilj pravice do preiskave, ki je pomemben element nadzornih pooblastil Parlamenta, je ugotoviti, kako je bilo obstoječe pravo izvajano v preteklosti, zato je zelo pomembno, da se lahko preiskovalni odbor zanaša na dejanske dokaze, zbrane med preiskavo. V ta namen bi moralo biti preiskovalnemu odboru omogočeno, da zasliši člane institucij Unije in člane vlad držav članic, pridobi dokaze od uradnikov in drugih uslužbencev Unije ali držav članic, pridobi dokaze od drugih posameznikov, ki bivajo v Uniji, zahteva izvedenska poročila, zahteva dokumente in opravi preiskave na kraju samem.

| (8) | Pri opravljanju preiskav je treba v celoti spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine, zlasti načelo pravičnosti, ter pravico vpletenih oseb, da izrazijo svoje mnenje o dejstvih, ki jih zadevajo. |
| --- | --- |

(8)

Pri opravljanju preiskav je treba v celoti spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine, zlasti načelo pravičnosti, ter pravico vpletenih oseb, da izrazijo svoje mnenje o dejstvih, ki jih zadevajo.

| (9) | Preiskovalni odbori bi morali v celoti spoštovati pravice oseb, ki jih pozovejo na pričanje, v skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(9)

Preiskovalni odbori bi morali v celoti spoštovati pravice oseb, ki jih pozovejo na pričanje, v skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (10) | Pri preiskavah bi bilo treba upoštevati tudi načelo, da morajo ugotovitve preiskave temeljiti zgolj na elementih z dokazno vrednostjo. Zato bi moral imeti preiskovalni odbor vpogled zlasti v vse ustrezne dokumente, s katerimi razpolagajo institucije in organi Unije ali držav članic ali, če meni, da je dokument bistven za uspeh preiskave, katere koli druge fizične ali pravne osebe. |
| --- | --- |

(10)

Pri preiskavah bi bilo treba upoštevati tudi načelo, da morajo ugotovitve preiskave temeljiti zgolj na elementih z dokazno vrednostjo. Zato bi moral imeti preiskovalni odbor vpogled zlasti v vse ustrezne dokumente, s katerimi razpolagajo institucije in organi Unije ali držav članic ali, če meni, da je dokument bistven za uspeh preiskave, katere koli druge fizične ali pravne osebe.

| (11) | Institucije in organi Unije ali držav članic bi morali skladno z načelom lojalnega sodelovanja in zavezami, da bodo prispevali k varovanju pravnega reda Unije, imenovati uradnike ali uslužbence, ki bodo pooblaščeni, da na poziv preiskovalnega odbora pričajo pred njim. Poleg tega bi moralo biti mogoče, da so pred preiskovalnim odborom zaslišani člani Komisije, pristojni za obravnavano zadevo, če njihovo pričanje velja za materialno pomembno in potrebno za temeljito oceno zadeve, ki je predmet preiskave. |
| --- | --- |

(11)

Institucije in organi Unije ali držav članic bi morali skladno z načelom lojalnega sodelovanja in zavezami, da bodo prispevali k varovanju pravnega reda Unije, imenovati uradnike ali uslužbence, ki bodo pooblaščeni, da na poziv preiskovalnega odbora pričajo pred njim. Poleg tega bi moralo biti mogoče, da so pred preiskovalnim odborom zaslišani člani Komisije, pristojni za obravnavano zadevo, če njihovo pričanje velja za materialno pomembno in potrebno za temeljito oceno zadeve, ki je predmet preiskave.

| (12) | Vendar bi moral imeti preiskovalni odbor zato, da je lahko prepričan, da njegove ugotovitve nedvomno temeljijo na prvinah z dokazno vrednostjo, pravico, da zahteva zaslišanje posameznikov, ki prebivajo v Uniji, ki morajo kot priče na vprašanja odgovarjati s pripravljenostjo, celovito in po resnici. Poleg tega, če uradniki in drugi uslužbenci Unije niso dobili dovoljenja da se po členih 17 in 19 Kadrovskih predpisov za uradnike Unije iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (5) in po členu 11 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti iz iste uredbe odzovejo na poziv odbora, udeležijo preiskave, predložijo izjave in osebno pričajo pred odborom, bi moral uradnik ali organ, ki je zavrnil dovoljenje, pred odborom pojasniti razloge za svojo odločitev. |
| --- | --- |

(12)

Vendar bi moral imeti preiskovalni odbor zato, da je lahko prepričan, da njegove ugotovitve nedvomno temeljijo na prvinah z dokazno vrednostjo, pravico, da zahteva zaslišanje posameznikov, ki prebivajo v Uniji, ki morajo kot priče na vprašanja odgovarjati s pripravljenostjo, celovito in po resnici. Poleg tega, če uradniki in drugi uslužbenci Unije niso dobili dovoljenja da se po členih 17 in 19 Kadrovskih predpisov za uradnike Unije iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (5) in po členu 11 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti iz iste uredbe odzovejo na poziv odbora, udeležijo preiskave, predložijo izjave in osebno pričajo pred odborom, bi moral uradnik ali organ, ki je zavrnil dovoljenje, pred odborom pojasniti razloge za svojo odločitev.

| (13) | Pri ratifikaciji Pogodbe o delovanju Evropske unije so se države članice tudi strinjale, da Evropskemu parlamentu podelijo pravico preiskovanja domnevnih kršitev ali nepravilnosti pri izvajanju prava Unije. Zato bi morale poskrbeti, da njihovi nacionalni organi v skladu z določbami nacionalnega prava ustrezno podpirajo preiskovalne odbore pri izvajanju njihovih nalog. |
| --- | --- |

(13)

Pri ratifikaciji Pogodbe o delovanju Evropske unije so se države članice tudi strinjale, da Evropskemu parlamentu podelijo pravico preiskovanja domnevnih kršitev ali nepravilnosti pri izvajanju prava Unije. Zato bi morale poskrbeti, da njihovi nacionalni organi v skladu z določbami nacionalnega prava ustrezno podpirajo preiskovalne odbore pri izvajanju njihovih nalog.

| (14) | Zaradi okrepitve demokratičnega nadzora na ravni Unije so preiskovalnim odborom z določbami te uredbe dodeljena razširjena pooblastila. Uredba bi morala zato, da bodo določbe imele učinek, ter za večjo učinkovitost preiskav in boljšo usklajenost s praksami nacionalnih parlamentov omogočati uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih sankcij v dobro opredeljenih primerih. Države članice bi morale same zagotoviti, da se za nekatere kršitve uporabljajo ustrezne sankcije po nacionalnem pravu ter da začnejo ustrezne postopke proti storilcem teh kršitev. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi okrepitve demokratičnega nadzora na ravni Unije so preiskovalnim odborom z določbami te uredbe dodeljena razširjena pooblastila. Uredba bi morala zato, da bodo določbe imele učinek, ter za večjo učinkovitost preiskav in boljšo usklajenost s praksami nacionalnih parlamentov omogočati uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih sankcij v dobro opredeljenih primerih. Države članice bi morale same zagotoviti, da se za nekatere kršitve uporabljajo ustrezne sankcije po nacionalnem pravu ter da začnejo ustrezne postopke proti storilcem teh kršitev.

| (15) | Spoštovati bi bilo treba doktrino o delitvi oblasti, v skladu s katero velja, da so z namenom preprečitve zlorabe oblasti zakonodajna (parlament), izvršilna (vlada) in sodna oblast (sodišča) ločene druga od druge. |
| --- | --- |

(15)

Spoštovati bi bilo treba doktrino o delitvi oblasti, v skladu s katero velja, da so z namenom preprečitve zlorabe oblasti zakonodajna (parlament), izvršilna (vlada) in sodna oblast (sodišča) ločene druga od druge.

| (16) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah – |
| --- | --- |

(16)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Oddelek 1

Vsebina in splošna pravila o ustanovitvi preiskovalnih odborov

Člen 1

Vsebina

1.   Ta uredba določa podrobne določbe o uresničevanju pravice Evropskega parlamenta v sklopu njegovih nalog, da brez poseganja v pristojnosti, dodeljene s Pogodbami drugim institucijam ali organom, preiskuje domnevne kršitve ali nepravilnosti pri izvajanju prava Unije s strani institucije ali organa Unije, javnega organa države članice ali osebe, ki ima v skladu s pravom Unije pooblastilo za izvajanje tega prava.

2.   Določbe o notranji organizaciji preiskovalnega odbora, so določene v Poslovniku Evropskega parlamenta.

Člen 2

Ustanovitev in pooblastila preiskovalnih odborov

1.   Evropski parlament lahko v skladu s pogoji in omejitvami, določenimi s Pogodbami, ustanovi začasni preiskovalni odbor.

2.   Evropski parlament lahko tak preiskovalni odbor ustanovi na zahtevo četrtine svojih članov.

3.   Sklep o ustanovitvi preiskovalnega odbora določa njegova pooblastila, ki zajemajo zlasti:

| (a) | vsebino in namen preiskave, ki se nanaša na ustrezne določbe iz prava Unije; |
| --- | --- |

(a)

vsebino in namen preiskave, ki se nanaša na ustrezne določbe iz prava Unije;

| (b) | njegovo sestavo na podlagi uravnotežene zastopanosti političnih sil; |
| --- | --- |

(b)

njegovo sestavo na podlagi uravnotežene zastopanosti političnih sil;

| (c) | rok za predložitev poročila, ki ne sme biti daljši od dvanajst mesecev od datuma, ko se je odbor prvič srečal, in ga je mogoče na podlagi utemeljenega sklepa Evropskega parlamenta dvakrat podaljšati za največ tri mesece. |
| --- | --- |

(c)

rok za predložitev poročila, ki ne sme biti daljši od dvanajst mesecev od datuma, ko se je odbor prvič srečal, in ga je mogoče na podlagi utemeljenega sklepa Evropskega parlamenta dvakrat podaljšati za največ tri mesece.

Člen 3

Prenehanje obstoja preiskovalnega odbora

Preiskovalni odbor preneha obstajati:

| (a) | ob predložitvi svojega poročila; ali |
| --- | --- |

(a)

ob predložitvi svojega poročila; ali

| (b) | ko je potekel rok za predložitev njegovega poročila; in |
| --- | --- |

(b)

ko je potekel rok za predložitev njegovega poročila; in

| (c) | v vsakem primeru, ob koncu parlamentarnega obdobja. |
| --- | --- |

(c)

v vsakem primeru, ob koncu parlamentarnega obdobja.

Člen 4

Ponovna preiskava

Za zadeve, ki jih je nek preiskovalni odbor že preiskoval, je mogoče ustanoviti ali ponovno sestaviti preiskovalni odbor samo, če je od prenehanja obstoja prejšnjega preiskovalnega odbora v skladu s točko (a) ali (b) člena 3 minilo vsaj dvanajst mesecev, razen če so se pojavila nova dejstva. V vsakem primeru pa je mogoče ustanoviti preiskovalni odbor, če so se pojavila nova, pomembna dejstva, na podlagi katerih se lahko bistveno spremenijo ugotovitve preiskave.

Oddelek 2

Splošna postopkovna pravila

Člen 5

Nezdružljivost

1.   Preiskovalni odbor ne sme preiskovati domnevnih dejanj, ki jih preiskuje sodišče, dokler je primer še v sodnem postopku.

2.   Če se po ustanovitvi preiskovalnega odbora začne sodni postopek, ki se navezuje na domnevna dejanja, Evropski parlament preuči, ali je treba preiskavo odbora v skladu s členom 226 Pogodbe o delovanju Evropske unije ustaviti, dokler traja ta postopek.

Obdobje prekinitve preiskave ni všteto v obdobje iz člena 2(3)(c).

3.   V roku dveh mesecev po ustanovitvi preiskovalnega odbora ali po tem, ko je bila Komisija obveščena, da je bila preiskovalnemu odboru prijavljena domnevna kršitev prava Unije s strani države članice, lahko Komisija obvesti Evropski parlament, da je zadeva, ki jo preiskuje preiskovalni odbor, predmet pred-sodnega postopka Unije. V takih primerih preiskovalni odbor sprejme vse potrebne ukrepe, da bi Komisiji omogočil celovito izvajanje pooblastil, ki so ji podeljena s Pogodbami.

Člen 6

Javni značaj postopkov

1.   Postopki v preiskovalnem odboru, zlasti zaslišanja, ki jih opravi odbor, so javni.

2.   Izjemoma postopki potekajo brez navzočnosti javnosti, če za to zaprosi četrtina članov preiskovalnega odbora, institucija ali organ Unije ali zadevni nacionalni organi. Kadar oseba, ki posreduje dokaze, ali izvedenec zahteva zaslišanje brez navzočnosti javnosti, preiskovalni odbor zahtevo in domnevne razloge zanjo obravnava brez navzočnosti javnosti.

Zaupni podatki iz člena 8 se obravnavajo brez navzočnosti javnosti.

Člen 7

Osebe, omenjene med preiskavo

Preiskovalni odbor vsako osebo, ki je bila omenjena med preiskavo in za katero bi lahko to imelo škodljive posledice, obvesti o tem, da je bila omenjena. To osebo na njeno prošnjo zasliši.

Člen 8

Zaupnost

1.   Podatki, ki jih pridobi preiskovalni odbor, se uporabljajo izključno za opravljanje njegovih nalog. Če vsebujejo gradivo zaupne narave, se jih ne sme razkriti. Evropski parlament zaupne podatke obdeluje in varuje v skladu s svojimi notranjimi pravili, ki se uporabljajo za „tajne podatke EU“ in „druge zaupne podatke“, ki niso tajni.

2.   Odstavek 1 se ustrezno uporablja za razkritje podatkov, ki bi:

| (a) | oslabilo varovanje zasebnosti in integriteto posameznika, zlasti v skladu z zakonodajo Unije o varstvu osebnih podatkov, |
| --- | --- |

(a)

oslabilo varovanje zasebnosti in integriteto posameznika, zlasti v skladu z zakonodajo Unije o varstvu osebnih podatkov,

| (b) | oslabilo gospodarske interese fizične ali pravne osebe, vključno z intelektualno lastnino, ali |
| --- | --- |

(b)

oslabilo gospodarske interese fizične ali pravne osebe, vključno z intelektualno lastnino, ali

| (c) | povzročilo znatno poseganje v interese Unije ali ene oziroma več držav članic. |
| --- | --- |

(c)

povzročilo znatno poseganje v interese Unije ali ene oziroma več držav članic.

3.   Člani preiskovalnega odbora in vse druge osebe, ki so se v okviru svojih nalog seznanile z dejstvi, informacijami, znanjem, dokumenti ali predmeti, katerih tajnost je treba spoštovati v skladu z določbami, ki jih sprejme država članica ali institucija Unije, jih morajo varovati pred nepooblaščenimi osebami in javnostjo tudi po končanem opravljanju svojih nalog.

Člen 9

Sodelovanje

Institucije in organi Unije ter nacionalni organi držav članic na podlagi določb prava Unije in nacionalnega prava v skladu z načelom lojalnega sodelovanja pomagajo preiskovalnemu odboru pri opravljanju njegovih nalog.

Člen 10

Sporočila

Vsa sporočila, naslovljena na nacionalne organe držav članic za namene izvajanja te uredbe, je treba poslati preko njihovih stalnih predstavništev pri Uniji.

Člen 11

Ugotovitve preiskav

1.   Končno poročilo preiskovalnega odbora se predloži Evropskemu parlamentu.

2.   Končno poročilo preiskovalnega odbora lahko vsebuje sklepe manjšine pod pogojem, da te sklepe podpira vsaj četrtina članov odbora.

3.   Evropski parlament lahko vsa priporočila, ki jih sprejme na podlagi končnega poročila, posreduje institucijam ali organom Unije oziroma državam članicam, ki jih posredujejo pristojnim organom.

Oddelek 3

Preiskava

Člen 12

Vodenje preiskave

1.   Za opravljanje preiskav v mejah svojih pooblastil in v skladu s členi 14 do 18 lahko preiskovalni odbor:

| — | zasliši člane institucij Unije in člane vlad držav članic; |
| --- | --- |

—

zasliši člane institucij Unije in člane vlad držav članic;

| — | pridobi dokaze od uradnikov in drugih uslužbencev Unije ali držav članic; |
| --- | --- |

—

pridobi dokaze od uradnikov in drugih uslužbencev Unije ali držav članic;

| — | pridobi dokaze od katerihkoli drugih posameznikov, ki bivajo v Uniji; |
| --- | --- |

—

pridobi dokaze od katerihkoli drugih posameznikov, ki bivajo v Uniji;

| — | zahteva izvedenska poročila; |
| --- | --- |

—

zahteva izvedenska poročila;

| — | zahteva dokumente; |
| --- | --- |

—

zahteva dokumente;

| — | opravi preiskave na kraju samem. |
| --- | --- |

—

opravi preiskave na kraju samem.

2.   Preiskovalni odbor lahko za pomoč med preiskavo zaprosi nacionalne organe.

3.   Ko domnevne kršitve ali slabo upravljanje pri izvajanju prava Unije vključujejo morebitno odgovornost organa države članice, lahko preiskovalni odbor za sodelovanje pri preiskavi zaprosi parlament zadevne države članice.

V ta namen lahko Evropski parlament sklene medparlamentarne sporazume s parlamenti držav članic.

Člen 13

Preiskave na kraju samem

Preiskovalni odbor lahko opravi preiskave na kraju samem. Po potrebi lahko te preiskave opravi v sodelovanju z nacionalnimi organi, v skladu z določbami nacionalnega prava.

Člen 14

Zahteva za dokumente

1.   Na zahtevo preiskovalnega odbora dajo institucije in organi Unije odboru na razpolago vse ustrezne dokumente, s katerimi razpolagajo.

2.   Na zahtevo preiskovalnega organa dajo organi države članice odboru na razpolago vse ustrezne dokumente, s katerimi razpolagajo, v skladu z določbami nacionalnega prava in pravili, določenimi v točkah (a) in (b) člena 346(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

3.   Preiskovalni odbor lahko zaprosi tudi vsako drugo pravno ali fizično osebo, naj da na razpolago dokumente, ki so po njegovem mnenju bistveni za uspeh preiskave. Te osebe, ne da bi se posegalo v njihove obveznosti, ki izhajajo iz prava Unije in nacionalnega prava, zahtevo odbora izpolnijo. Lahko uveljavljajo pravice, ki bi jih imele po nacionalnem pravu, če bi predmete zasegli nacionalni organi pregona.

4.   V zahtevi za dokumente sta navedena pravna podlaga in namen prošnje ter je opredeljeno, kateri dokumenti so potrebni in v kakšnem roku naj bodo posredovani. Prav tako so navedene možne posledice neutemeljene zavrnitve posredovanja zahtevanih dokumentov.

Člen 15

Priče

1.   Za namene te Uredbe „posameznik“ pomeni fizično osebo, ki na zaslišanju preiskovalnega odbora poda dokaze v skladu z določbami tega člena.

Preiskovalni odbor lahko od vsake osebe, ki prebiva v Uniji, zahteva, da se udeleži zaslišanja v odboru, če je to potrebno, da bi lahko izpolnil svoje naloge.

V zahtevi je naveden poln priimek in ime posameznika, naslov ter natančen opis vsebine in razlogov, zaradi katerih želi preiskovalni odbor zaslišati tega posameznika. Posreduje se jo odboru pristojnega nacionalnega organa države članice, v kateri posameznik prebiva, v skladu s členom 10. V skladu z načelom lojalnega sodelovanja in ustreznih pravnih določb pristojni nacionalni organ pozove posameznika, da se zglasi pred preiskovalnim odborom.

2.   Posamezniki na vprašanja članov preiskovalnega odbora odgovarjajo s pripravljenostjo, celovito in po resnici. Lahko uveljavljajo pravico zavrnitve podajanja dokazov, ki bi jo uživali, če bi jih zaslišanje zahteval parlamentarni preiskovalni odbor ali podoben organ v državi članici, v kateri prebivajo oziroma, če takega odbora ali organa ni, v državi članici, v kateri se odvija zaslišanje.

Posameznike se vnaprej obvesti o njihovih pravicah in obveznostih ter o možnih posledicah neutemeljene zavrnitve zahteve, da se udeležijo zaslišanja, podajanja lažnih dokazov in podkupovanja posameznikov.

Člen 16

Pričevanje članov institucij Unije in članov vlad držav članic

Preiskovalni odbor lahko povabi druge institucije, z izjemo Sodišča Evropske unije, ali vlade držav članic, naj imenujejo enega ali več članov, ki bodo udeleženi v postopku, če njihovo pričanje velja za materialno pomembno in potrebno za temeljito oceno zadeve, ki je predmet preiskave.

Komisija na zahtevo iz prvega odstavka imenuje enega ali več članov Komisije, pristojnih za zadevo, o kateri poteka preiskava, za pričanje pred preiskovalnim odborom.

Člen 17

Uradniki in drugi uslužbenci Unije in držav članic

1.   Preiskovalni odbor lahko povabi druge institucije ali organe Unije, da določijo enega ali več svojih uradnikov ali drugih uslužbencev za sodelovanje v postopku.

Institucije ali organi Unije določijo uradnike ali druge uslužbence, ki jih pooblastijo, da pričajo pred preiskovalnim odborom.

2.   Preiskovalni odbor lahko povabi določenega uradnika ali drugega uslužbenca Unije, da priča v zadevi, povezani z njegovimi poklicnimi nalogami, če meni, da mora to osebo zaslišati, da bi lahko izpolnil svojo nalogo. Če zadevni uradnik ali drugi uslužbenec nima pooblastila po členih 17 in 19 Kadrovskih predpisov za uradnike Unije in členu 11 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, da se odzove na poziv odbora, da se udeleži zaslišanja ter poda izjave in osebno priča, se uradnik ali organ, odgovoren za zavrnitev pooblastila, zglasi pred preiskovalnim odborom in pojasni razloge za to.

3.   Preiskovalni odbor lahko od držav članic zahteva, da določijo enega ali več uradnikov, ki bodo sodelovali v postopku.

4.   Ustrezna država članica določi uradnike, ki jih pooblasti, da se zglasi pred preiskovalnim odborom, v skladu s pravom te države članice.

Imenovani uradniki govorijo v imenu in po navodilih svoje vlade. Še vedno jih vežejo obveznosti, izhajajoče iz prava, ki velja zanje.

Če kateri od zadevnih uradnikov nima pooblastila, da bi preiskovalnemu odboru podal dokaze, se pred odborom zglasi predstavnik, pooblaščen za zastopanje vlade zadevne države članice, ter pojasni razloge za to.

Člen 18

Izvedenci

1.   Preiskovalni odbor se lahko odloči za pridobitev poročila enega ali več izvedencev. V tej odločitvi opredeli naloge izvedencev in določi rok, v katerem morajo biti poročila pripravljena.

2.   Izvedenci lahko podajo mnenje zgolj o točkah, za katere so bili izrecno naslovljeni.

3.   Preiskovalni odbor lahko na predlog izvedenca zahteva zaslišanje vsake osebe, ki prebiva v Uniji, v skladu s členi 15 do 17.

4.   Preiskovalni odbor lahko izvedenca potem, ki je pripravil poročilo, zasliši.

Člen 19

Sankcije

1.   O vsaki zavrnitvi ali neizpolnjevanju obveznosti, določenih s to uredbo, se naredi uradni zaznamek.

Predsednik Evropskega parlamenta lahko v celoti ali delno naznani vsebino takih zaznamkov in uredi, da se naznanjena vsebina objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Države članice zagotovijo, da se po njihovem nacionalnem pravu uporabljajo ustrezne sankcije za naslednje kršitve te uredbe:

| — | neutemeljena zavrnitev posredovanja zahtevanih dokumentov; |
| --- | --- |

—

neutemeljena zavrnitev posredovanja zahtevanih dokumentov;

| — | neutemeljena zavrnitev zahteve za zaslišanje s strani posameznikov; |
| --- | --- |

—

neutemeljena zavrnitev zahteve za zaslišanje s strani posameznikov;

| — | podajanje lažnih dokazov; ter |
| --- | --- |

—

podajanje lažnih dokazov; ter

| — | podkupovanje posameznikov. |
| --- | --- |

—

podkupovanje posameznikov.

Te sankcije so učinkovite, sorazmerne in odvračilne in morajo ustrezati sankcijam za ustrezne kršitve, povezane z delom preiskovalnih odborov v nacionalnih parlamentih.

3.   Kadar obstaja utemeljeni sum, da je oseba storila kršitev, opredeljeno v odstavku 2, država članica, v kateri oseba prebiva, začne ustrezen postopek zoper njo po svojem nacionalnem pravu.

Člen 20

Stroški

Potne stroške in stroške namestitve članov in uradnikov ali drugih uslužbencev institucij in organov Unije krijejo te institucije in organi. Potne stroške in stroške namestitve drugih oseb, ki jih zasliši preiskovalni odbor, povrne Evropski parlament v skladu z zgornjimi zneski, ki veljajo za zaslišanja izvedencev.

Oddelek 4

Končne določbe

Člen 21

Razveljavitev

Sklep 95/167/ES, Euratom, ESPJ se razveljavi.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ... (6)

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

---

(1)  UL ...

1

(2)  UL ...

2

(3)  UL L 78, 6.4.1995, str. 1.

3

(4)  Sodba v združenih zadevah št. 281, 283 do 285 in 287/85 Nemčija, Francija, Nizozemska, Danska in Združeno kraljestvo proti Komisiji [1987] ZOdl. 3203, v odstavku 28.

4

Nemčija, Francija, Nizozemska, Danska in Združeno kraljestvo

(5)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

5

(6)  UL: Prosimo vstavite datum: 12 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

6

---

Četrtek, 24. maj 2012

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/51

---

Četrtek, 24. maj 2012Razmere v Ukrajini in zadeva Julije Timošenko

P7_TA(2012)0221

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o Ukrajini (2012/2658(RSP))

2013/C 264 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini, zlasti tistih z dne 9. junija 2011 (1), 27. oktobra 2011 (2) in 1. decembra 2011 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini, zlasti tistih z dne 9. junija 2011 (1), 27. oktobra 2011 (2) in 1. decembra 2011 (3),

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. aprila 2012 o položaju Julije Timošenko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. aprila 2012 o položaju Julije Timošenko,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 26. aprila 2012 o položaju Julije Timošenko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 26. aprila 2012 o položaju Julije Timošenko,

| — | ob upoštevanju izjave o evropskem prvenstvu v nogometu 2012 Andrule Vasiliu, evropske komisarke za šport, z dne 4. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o evropskem prvenstvu v nogometu 2012 Andrule Vasiliu, evropske komisarke za šport, z dne 4. maja 2012,

| — | ob upoštevanju izjave poljskega predsednika Bronislawa Komorowskega z dne 9. maja 2012 o tem, da evropsko prvenstvo v nogometu leta 2012 ne bi smelo biti odpovedano, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave poljskega predsednika Bronislawa Komorowskega z dne 9. maja 2012 o tem, da evropsko prvenstvo v nogometu leta 2012 ne bi smelo biti odpovedano,

| — | ob upoštevanju poročila o napredku pri izvajanju evropske sosedske politike v Ukrajini, ki je bilo objavljeno 15. maja 2012 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku pri izvajanju evropske sosedske politike v Ukrajini, ki je bilo objavljeno 15. maja 2012 (4),

| — | ob upoštevanju sklepov srečanja sveta za sodelovanje med EU in Ukrajino z dne 15. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov srečanja sveta za sodelovanje med EU in Ukrajino z dne 15. maja 2012,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhovnega srečanja o vzhodnem partnerstvu v Pragi z dne 7. maja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhovnega srečanja o vzhodnem partnerstvu v Pragi z dne 7. maja 2009,

| — | ob upoštevanju zaključka pogajanj med EU in Ukrajino o pridružitvenem sporazumu, vključno s pogajanji o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine, ter parafiranja tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključka pogajanj med EU in Ukrajino o pridružitvenem sporazumu, vključno s pogajanji o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine, ter parafiranja tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Ukrajino, ki je začel veljati 1. marca 1998 (5), in potekajočih pogajanj o pridružitvenem sporazumu, ki bo nadomestil sporazum o partnerstvu in sodelovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Ukrajino, ki je začel veljati 1. marca 1998 (5), in potekajočih pogajanj o pridružitvenem sporazumu, ki bo nadomestil sporazum o partnerstvu in sodelovanju,

| — | ob upoštevanju členom 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členom 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je Ukrajina strateško pomembna država za EU; ker ima zaradi svoje velikosti, virov, prebivalstva in geografske lege značilen položaj v Evropi in je zato bistven regionalni akter, ki močno vpliva na varnost, stabilnost in blaginjo vse celine, ter bi zato morala nositi svoj del politične odgovornosti; |
| --- | --- |

A.

ker je Ukrajina strateško pomembna država za EU; ker ima zaradi svoje velikosti, virov, prebivalstva in geografske lege značilen položaj v Evropi in je zato bistven regionalni akter, ki močno vpliva na varnost, stabilnost in blaginjo vse celine, ter bi zato morala nositi svoj del politične odgovornosti;

| B. | ker so spoštovanje človekovih pravic, državljanskih in temeljnih svoboščin ter pravne države z vključevanjem poštenih, nepristranskih in neodvisnih sodnih postopkov in poudarek na notranjih reformah v Ukrajini bistveni pogoji za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Ukrajino; |
| --- | --- |

B.

ker so spoštovanje človekovih pravic, državljanskih in temeljnih svoboščin ter pravne države z vključevanjem poštenih, nepristranskih in neodvisnih sodnih postopkov in poudarek na notranjih reformah v Ukrajini bistveni pogoji za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Ukrajino;

| C. | ker bo podpis pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino, vključno s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine, pomemben za njeno evropsko perspektivo; ker bolj ko bo Ukrajina delila skupne vrednote z EU in več reform ko bo izpeljala v duhu tega sporazuma, globlji bodo postopno postali njeni odnosi z EU; ker je za EU tudi izjemnega pomena imeti območje pravne države in blaginje, ki se širi na njeni vzhodni meji, katere znaten del predstavlja prav meja z Ukrajino; |
| --- | --- |

C.

ker bo podpis pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino, vključno s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine, pomemben za njeno evropsko perspektivo; ker bolj ko bo Ukrajina delila skupne vrednote z EU in več reform ko bo izpeljala v duhu tega sporazuma, globlji bodo postopno postali njeni odnosi z EU; ker je za EU tudi izjemnega pomena imeti območje pravne države in blaginje, ki se širi na njeni vzhodni meji, katere znaten del predstavlja prav meja z Ukrajino;

| D. | ker se obsežna reforma dela sodstva in ukrepi za zagotovitev spoštovanja načela pravne države pri kazenskih preiskavah in pregonih, vključno z načelom poštenih, nepristranskih in neodvisnih sodnih postopkov v Ukrajini, še ne izvajajo; ker je treba te reforme oblikovati v tesnem sodelovanju z Beneško komisijo; ker se sodba o kasacijski pritožbi v zadevi Julije Timošenko proti odločitvi okrožnega sodišča v Pečersku v Kijevu pričakuje 26. junija 2012; |
| --- | --- |

D.

ker se obsežna reforma dela sodstva in ukrepi za zagotovitev spoštovanja načela pravne države pri kazenskih preiskavah in pregonih, vključno z načelom poštenih, nepristranskih in neodvisnih sodnih postopkov v Ukrajini, še ne izvajajo; ker je treba te reforme oblikovati v tesnem sodelovanju z Beneško komisijo; ker se sodba o kasacijski pritožbi v zadevi Julije Timošenko proti odločitvi okrožnega sodišča v Pečersku v Kijevu pričakuje 26. junija 2012;

| E. | ker so obsodba nekdanje ukrajinske predsednice vlade Julije Timošenko dne 11. oktobra 2011 na sedem let zapora in sodni postopki proti drugim visokim uradnikom nekdanje vlade nesprejemljivi in so dejanje selektivne pravičnosti; ker so bile ugotovljene hude pomanjkljivosti, kar zadeva neodvisnost sodstva, in pomanjkanje reform v vseh vidikih sodnega postopka: pregon, sojenje, obsodba, pridržanje in pritožbe; |
| --- | --- |

E.

ker so obsodba nekdanje ukrajinske predsednice vlade Julije Timošenko dne 11. oktobra 2011 na sedem let zapora in sodni postopki proti drugim visokim uradnikom nekdanje vlade nesprejemljivi in so dejanje selektivne pravičnosti; ker so bile ugotovljene hude pomanjkljivosti, kar zadeva neodvisnost sodstva, in pomanjkanje reform v vseh vidikih sodnega postopka: pregon, sojenje, obsodba, pridržanje in pritožbe;

| F. | ker EU še naprej poudarja, da je treba spoštovati načela pravne države, kar vključuje poštene, nepristranske in neodvisne sodne postopke, hkrati pa se ne sme dajati vtisa, da se sodni ukrepi uporabljajo selektivno; ker EU meni, da so ta načela še posebej pomembna v državi, ki želi skleniti tesnejša pogodbena razmerja, ki temeljijo na političnem združevanju; |
| --- | --- |

F.

ker EU še naprej poudarja, da je treba spoštovati načela pravne države, kar vključuje poštene, nepristranske in neodvisne sodne postopke, hkrati pa se ne sme dajati vtisa, da se sodni ukrepi uporabljajo selektivno; ker EU meni, da so ta načela še posebej pomembna v državi, ki želi skleniti tesnejša pogodbena razmerja, ki temeljijo na političnem združevanju;

| G. | ker sta korupcija in zloraba položaja v Ukrajini še vedno razširjeni, zaradi česar morajo organi odločno ukrepati, tako da odgovorne privedejo pred sodišče; ker morajo biti pregoni in preiskave nepristranski in neodvisni ter se ne smejo zlorabljati v politične namene; |
| --- | --- |

G.

ker sta korupcija in zloraba položaja v Ukrajini še vedno razširjeni, zaradi česar morajo organi odločno ukrepati, tako da odgovorne privedejo pred sodišče; ker morajo biti pregoni in preiskave nepristranski in neodvisni ter se ne smejo zlorabljati v politične namene;

| H. | ker je danski helsinški odbor za človekove pravice, ki je spremljal sodne postopke v zadevi proti Juliji Timošenko, v svojem predhodnem poročilu navedel temeljne pomanjkljivosti v ukrajinskem kazenskopravnem sistemu, ki so negativno vplivale na zaščito človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

H.

ker je danski helsinški odbor za človekove pravice, ki je spremljal sodne postopke v zadevi proti Juliji Timošenko, v svojem predhodnem poročilu navedel temeljne pomanjkljivosti v ukrajinskem kazenskopravnem sistemu, ki so negativno vplivale na zaščito človekovih pravic in pravne države;

| I. | ker mora evropska perspektiva Ukrajine temeljiti na politiki sistematičnih in nepovratnih reform na številnih pomembnih institucionalnih, političnih, ekonomskih in družbenih področjih; ker so bile pomembne reforme že izvedene ali pa se zdaj izvajajo, druge pa je še treba uvesti; ker bo okvir, ki ga omogoča pridružitveni sporazum, Ukrajini zagotovil bistveno orodje za modernizacijo in načrt za usmerjanje notranjih reform, pa tudi orodje za nacionalno spravo, kar bo državi pomagalo pri premagovanju nedavnih negativnih trendov, premoščanju obstoječih razlik v ukrajinski družbi ter združevanju s ciljem doseganja evropske perspektive na podlagi vrednot demokracije, pravne države, človekovih pravic in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

I.

ker mora evropska perspektiva Ukrajine temeljiti na politiki sistematičnih in nepovratnih reform na številnih pomembnih institucionalnih, političnih, ekonomskih in družbenih področjih; ker so bile pomembne reforme že izvedene ali pa se zdaj izvajajo, druge pa je še treba uvesti; ker bo okvir, ki ga omogoča pridružitveni sporazum, Ukrajini zagotovil bistveno orodje za modernizacijo in načrt za usmerjanje notranjih reform, pa tudi orodje za nacionalno spravo, kar bo državi pomagalo pri premagovanju nedavnih negativnih trendov, premoščanju obstoječih razlik v ukrajinski družbi ter združevanju s ciljem doseganja evropske perspektive na podlagi vrednot demokracije, pravne države, človekovih pravic in dobrega upravljanja;

| J. | ker bo Ukrajina skupaj s Poljsko junija gostila evropsko prvenstvo v nogometu 2012; ker so do zdaj visoki evropski politiki nakazali, da se ne bodo udeležili tekem v Ukrajini, vendar niso pozvali k bojkotu evropskega prvenstva v nogometu; |
| --- | --- |

J.

ker bo Ukrajina skupaj s Poljsko junija gostila evropsko prvenstvo v nogometu 2012; ker so do zdaj visoki evropski politiki nakazali, da se ne bodo udeležili tekem v Ukrajini, vendar niso pozvali k bojkotu evropskega prvenstva v nogometu;

| 1. | poudarja, da je eden glavnih zunanjepolitičnih ciljev izboljšanje in spodbujanje odnosov z Ukrajino ter krepitev evropske sosedske politike, katere namen je okrepiti politične, gospodarske in kulturne odnose med zadevnimi državami ter EU in njenimi državami članicami; poudarja, da je treba za podpis in ratifikacijo pridružitvenega sporazuma ter njegovo učinkovito izvajanje izboljšati razmere na področju človekovih pravic, vključno z dekriminalizacijo političnih odločitev v prenovljenem kazenskem zakoniku, na področju pravne države in trdne demokracije, z odpravo zatiranja politične opozicije ter s svobodnimi, pravičnimi in preglednimi volitvami; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je eden glavnih zunanjepolitičnih ciljev izboljšanje in spodbujanje odnosov z Ukrajino ter krepitev evropske sosedske politike, katere namen je okrepiti politične, gospodarske in kulturne odnose med zadevnimi državami ter EU in njenimi državami članicami; poudarja, da je treba za podpis in ratifikacijo pridružitvenega sporazuma ter njegovo učinkovito izvajanje izboljšati razmere na področju človekovih pravic, vključno z dekriminalizacijo političnih odločitev v prenovljenem kazenskem zakoniku, na področju pravne države in trdne demokracije, z odpravo zatiranja politične opozicije ter s svobodnimi, pravičnimi in preglednimi volitvami;

| 2. | poudarja, da je sedanje probleme v odnosih med Ukrajino in EU mogoče rešiti le na podlagi jasne pripravljenosti ukrajinskih organov, da izvedejo potrebne reforme, zlasti pravnega in sodnega sistema, tako da se bodo v celoti spoštovala načela demokracije, človekove pravice in temeljne svoboščine, pravice manjšin in načela pravne države; poziva institucije Evropske unije in Svet Evrope skupaj z Beneško komisijo, naj dejavno in učinkovito podprejo ta proces reform; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je sedanje probleme v odnosih med Ukrajino in EU mogoče rešiti le na podlagi jasne pripravljenosti ukrajinskih organov, da izvedejo potrebne reforme, zlasti pravnega in sodnega sistema, tako da se bodo v celoti spoštovala načela demokracije, človekove pravice in temeljne svoboščine, pravice manjšin in načela pravne države; poziva institucije Evropske unije in Svet Evrope skupaj z Beneško komisijo, naj dejavno in učinkovito podprejo ta proces reform;

| 3. | je še vedno zaskrbljen, ker sodni postopki proti nekdanjim in sedanjim visokim vladnim uradnikom niso potekali v skladu z evropskimi standardi pravičnosti, nepristranskosti, preglednosti in neodvisnosti; poziva k takojšnji brezpogojni izpustitvi vseh zapornikov, obsojenih iz političnih razlogov, vključno z voditelji opozicije; |
| --- | --- |

3.

je še vedno zaskrbljen, ker sodni postopki proti nekdanjim in sedanjim visokim vladnim uradnikom niso potekali v skladu z evropskimi standardi pravičnosti, nepristranskosti, preglednosti in neodvisnosti; poziva k takojšnji brezpogojni izpustitvi vseh zapornikov, obsojenih iz političnih razlogov, vključno z voditelji opozicije;

| 4. | obžaluje obsodbo nekdanje predsednice vlade Julije Timošenko; poudarja, da so krepitev pravne države, neodvisno sodstvo ter začetek verodostojnega boja proti korupciji bistveni za poglobitev odnosov med EU in Ukrajino, pa tudi za utrditev demokracije v Ukrajini; |
| --- | --- |

4.

obžaluje obsodbo nekdanje predsednice vlade Julije Timošenko; poudarja, da so krepitev pravne države, neodvisno sodstvo ter začetek verodostojnega boja proti korupciji bistveni za poglobitev odnosov med EU in Ukrajino, pa tudi za utrditev demokracije v Ukrajini;

| 5. | poziva ukrajinske organe, naj razlikujejo med politično in kazensko odgovornostjo ter skladno s tem spremenijo veljavni kazenski zakonik; poudarja, da se mora demokratični boj za politične odločitve odvijati v parlamentu z udeležbo volivcev na svobodnih volitvah ter da ga ne smejo uničiti osebno ali politično motivirana dejanja kazenskega pregona in manipulirane sodbe na kazenskih sodiščih; |
| --- | --- |

5.

poziva ukrajinske organe, naj razlikujejo med politično in kazensko odgovornostjo ter skladno s tem spremenijo veljavni kazenski zakonik; poudarja, da se mora demokratični boj za politične odločitve odvijati v parlamentu z udeležbo volivcev na svobodnih volitvah ter da ga ne smejo uničiti osebno ali politično motivirana dejanja kazenskega pregona in manipulirane sodbe na kazenskih sodiščih;

| 6. | poziva ukrajinske organe, naj pred začetkom volilne kampanje pojasnijo razmere zapornikov, obsojenih iz političnih razlogov; |
| --- | --- |

6.

poziva ukrajinske organe, naj pred začetkom volilne kampanje pojasnijo razmere zapornikov, obsojenih iz političnih razlogov;

| 7. | poziva ukrajinske organe, naj zajamčijo nepristranskost in preglednost v procesu kasacije v zadevi Julije Timošenko, ki naj bi potekal v skladu s pravičnimi in poštenimi pravnimi standardi in praksami, ki so skupni vsej Evropi, ter zahteva odpravo uporabe selektivne pravičnosti za politične in druge nasprotnike; obžaluje dejstvo, da je ukrajinsko vrhovno specializirano sodišče za kazenske in civilne zadeve odložilo odločitev o kasacijski pritožbi v zadevi Julije Timošenko zoper sklep okrožnega sodišča Pečersk iz Kijeva; je seznanjen s odložitvijo obravnave kasacijske pritožbe v zadevi Julije Timošenko na 26. junij 2012; meni, da je takšen odlog obžalovanja vreden, in opozarja na nevarnost podaljšanja ustreznega sodnega postopka; |
| --- | --- |

7.

poziva ukrajinske organe, naj zajamčijo nepristranskost in preglednost v procesu kasacije v zadevi Julije Timošenko, ki naj bi potekal v skladu s pravičnimi in poštenimi pravnimi standardi in praksami, ki so skupni vsej Evropi, ter zahteva odpravo uporabe selektivne pravičnosti za politične in druge nasprotnike; obžaluje dejstvo, da je ukrajinsko vrhovno specializirano sodišče za kazenske in civilne zadeve odložilo odločitev o kasacijski pritožbi v zadevi Julije Timošenko zoper sklep okrožnega sodišča Pečersk iz Kijeva; je seznanjen s odložitvijo obravnave kasacijske pritožbe v zadevi Julije Timošenko na 26. junij 2012; meni, da je takšen odlog obžalovanja vreden, in opozarja na nevarnost podaljšanja ustreznega sodnega postopka;

| 8. | poziva ukrajinske organe, naj vsem zapornikom, obsojenim iz političnih razlogov, vključno z Julijo Timošenko, Jurijem Lučenkom in Valerijem Ivaščenkom, zagotovijo polno spoštovanje pravice do ustrezne medicinske pomoči v primerni ustanovi in pravice do neomejenega stika z odvetniki ter pravice do obiskov sorodnikov in drugih oseb, kot je veleposlanik EU; poudarja, da mora Ukrajina v celoti in v skladu z mednarodnimi standardi spoštovati pravne in človekove pravice obtožencev in pridržanih oseb, vključno s pravico do medicinske oskrbe; obsoja dejstvo, da so zaporniški varnostniki uporabili silo nad Julijo Timošenko, in opozarja na obvezo Ukrajine, da nemudoma in nepristransko preuči vse pritožbe glede mučenja ali drugih oblik krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja; |
| --- | --- |

8.

poziva ukrajinske organe, naj vsem zapornikom, obsojenim iz političnih razlogov, vključno z Julijo Timošenko, Jurijem Lučenkom in Valerijem Ivaščenkom, zagotovijo polno spoštovanje pravice do ustrezne medicinske pomoči v primerni ustanovi in pravice do neomejenega stika z odvetniki ter pravice do obiskov sorodnikov in drugih oseb, kot je veleposlanik EU; poudarja, da mora Ukrajina v celoti in v skladu z mednarodnimi standardi spoštovati pravne in človekove pravice obtožencev in pridržanih oseb, vključno s pravico do medicinske oskrbe; obsoja dejstvo, da so zaporniški varnostniki uporabili silo nad Julijo Timošenko, in opozarja na obvezo Ukrajine, da nemudoma in nepristransko preuči vse pritožbe glede mučenja ali drugih oblik krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja;

| 9. | poziva ukrajinske organe, naj oblikujejo neodvisen in nepristranski mednarodni pravni forum, ki bo poročal o morebitnih kršitvah temeljnih pravic in svoboščin v zadevah Julije Timošenko in drugih članov njene vlade; pozdravlja izid srečanja predsednika Evropskega parlamenta Martina Schulza s predsednikom vlade Ukrajine Mikolo Azarovom in pričakuje, da se bodo ukrajinski organi odzvali na sporazumni predlog, tako da bodo določili smernice za takojšnje izvajanje predloga in s tem v sodelovanju z zdravstvenim osebjem ustanove Charité in z njegovo podporo zagotovili dostojno zdravstveno oskrbo Juliji Timošenko ter vzpostavili sodni nadzor nad procesoma pritožbe in kasacijske pritožbe ter prihodnjimi sojenji nekdanji predsednici vlade Ukrajine, ki ga bo izvajala ugledna in sposobna oseba iz EU; |
| --- | --- |

9.

poziva ukrajinske organe, naj oblikujejo neodvisen in nepristranski mednarodni pravni forum, ki bo poročal o morebitnih kršitvah temeljnih pravic in svoboščin v zadevah Julije Timošenko in drugih članov njene vlade; pozdravlja izid srečanja predsednika Evropskega parlamenta Martina Schulza s predsednikom vlade Ukrajine Mikolo Azarovom in pričakuje, da se bodo ukrajinski organi odzvali na sporazumni predlog, tako da bodo določili smernice za takojšnje izvajanje predloga in s tem v sodelovanju z zdravstvenim osebjem ustanove Charité in z njegovo podporo zagotovili dostojno zdravstveno oskrbo Juliji Timošenko ter vzpostavili sodni nadzor nad procesoma pritožbe in kasacijske pritožbe ter prihodnjimi sojenji nekdanji predsednici vlade Ukrajine, ki ga bo izvajala ugledna in sposobna oseba iz EU;

| 10. | pozdravlja dejstvo, da je bila Julija Timošenko iz kačanivskega zapora prepeljana v bolnišnico na lastno odločitev, in je seznanjen z nedavnim obiskom mednarodnih zdravnikov; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da je bila Julija Timošenko iz kačanivskega zapora prepeljana v bolnišnico na lastno odločitev, in je seznanjen z nedavnim obiskom mednarodnih zdravnikov;

| 11. | vztraja, da morajo vsi sodni postopki proti nekdanjim in sedanjim visokim vladnim uradnikom potekati v skladu z evropskimi standardi pravičnosti, nepristranskosti, preglednosti in neodvisnosti; obsoja dejstvo, da ukrajinski organi proti Juliji Timošenko in drugim vlagajo nove politično motivirane tožbe v nasprotju z načeli pravne države; |
| --- | --- |

11.

vztraja, da morajo vsi sodni postopki proti nekdanjim in sedanjim visokim vladnim uradnikom potekati v skladu z evropskimi standardi pravičnosti, nepristranskosti, preglednosti in neodvisnosti; obsoja dejstvo, da ukrajinski organi proti Juliji Timošenko in drugim vlagajo nove politično motivirane tožbe v nasprotju z načeli pravne države;

| 12. | izraža osuplost glede stanja na področju demokratičnih svoboščin ter prakse instrumentalizacije državnih institucij za strankarske namene in politično maščevanje; |
| --- | --- |

12.

izraža osuplost glede stanja na področju demokratičnih svoboščin ter prakse instrumentalizacije državnih institucij za strankarske namene in politično maščevanje;

| 13. | poudarja izreden pomen svobodnih, pravičnih in preglednih parlamentarnih volitev letos v Ukrajini, vključno s pravico vodstva opozicije, da se jih udeleži; poudarja tudi, da je treba ohraniti trdno zavezanost demokratičnim vrednotam in pravni državi, tudi v obdobju med volitvami; poziva Evropski parlament, naj samostojno sodeluje v mednarodni misiji za opazovanje volitev in spremlja naslednje parlamentarne volitve; |
| --- | --- |

13.

poudarja izreden pomen svobodnih, pravičnih in preglednih parlamentarnih volitev letos v Ukrajini, vključno s pravico vodstva opozicije, da se jih udeleži; poudarja tudi, da je treba ohraniti trdno zavezanost demokratičnim vrednotam in pravni državi, tudi v obdobju med volitvami; poziva Evropski parlament, naj samostojno sodeluje v mednarodni misiji za opazovanje volitev in spremlja naslednje parlamentarne volitve;

| 14. | opozarja ukrajinske organe, da so potrebne celovite reforme in da jih je treba izvesti, da bi začrtali pot Ukrajine, ki bo v skladu z evropskimi normami in standardi; poudarja, da mora približevanje Unije k EU temeljiti na njenih zavezah k vrednotam in svoboščinam EU; poudarja, da mora biti eden od temeljev teh standardov neodvisno sodstvo; |
| --- | --- |

14.

opozarja ukrajinske organe, da so potrebne celovite reforme in da jih je treba izvesti, da bi začrtali pot Ukrajine, ki bo v skladu z evropskimi normami in standardi; poudarja, da mora približevanje Unije k EU temeljiti na njenih zavezah k vrednotam in svoboščinam EU; poudarja, da mora biti eden od temeljev teh standardov neodvisno sodstvo;

| 15. | poudarja, da bo polno spoštovanje zakonodaje o človekovih pravicah in določitev osnovnih standardov Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi okrepilo verodostojnost ukrajinskega predsedovanja tej organizaciji, predvidenega leta 2013; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bo polno spoštovanje zakonodaje o človekovih pravicah in določitev osnovnih standardov Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi okrepilo verodostojnost ukrajinskega predsedovanja tej organizaciji, predvidenega leta 2013;

| 16. | v upanju na uspešno evropsko nogometno prvenstvo 2012 na Poljskem in v Ukrajini poziva evropske politike, ki se želijo udeležiti tekem Euro 2012 v Ukrajini, naj javno in jasno izrazijo, da poznajo politične razmere v tej državi, in poiščejo priložnost za obisk političnih pripornikov v zaporu, ali pa naj se tekem udeležijo zasebno, in ne kot pomembne osebnosti; |
| --- | --- |

16.

v upanju na uspešno evropsko nogometno prvenstvo 2012 na Poljskem in v Ukrajini poziva evropske politike, ki se želijo udeležiti tekem Euro 2012 v Ukrajini, naj javno in jasno izrazijo, da poznajo politične razmere v tej državi, in poiščejo priložnost za obisk političnih pripornikov v zaporu, ali pa naj se tekem udeležijo zasebno, in ne kot pomembne osebnosti;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu, Komisiji, državam članicam, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine ter parlamentarnim skupščinam Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu, Komisiji, državam članicam, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine ter parlamentarnim skupščinam Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0272.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0472.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0545.

(4)  SWD(2012)0124.

(5)  UL L 49, 19.2.1998, str. 1.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/54

---

Četrtek, 24. maj 2012Boj proti homofobiji v Evropi

P7_TA(2012)0222

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o boju proti homofobiji v Evropi (2012/2657(RSP))

2013/C 264 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah, mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, konvencije o otrokovih pravicah ter konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah, mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, konvencije o otrokovih pravicah ter konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(5), 6, 7, 21 in 27 Pogodbe o Evropski uniji, členov 10 in 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter Listine EU o temeljnih svoboščinah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(5), 6, 7, 21 in 27 Pogodbe o Evropski uniji, členov 10 in 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter Listine EU o temeljnih svoboščinah,

| — | ob upoštevanju priročnika za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, ki ga je sprejela delovna skupina Sveta Evropske unije za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, ki ga je sprejela delovna skupina Sveta Evropske unije za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 1728 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 29. aprila 2010 o diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete ter priporočila sveta ministrov CM/Rec(2010)5 z dne 31. marca 2010 o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 1728 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 29. aprila 2010 o diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete ter priporočila sveta ministrov CM/Rec(2010)5 z dne 31. marca 2010 o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz novembra 2010 o homofobiji, transfobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz novembra 2010 o homofobiji, transfobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o prihodnjem vrhovnem srečanju EU-Rusija (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o prihodnjem vrhovnem srečanju EU-Rusija (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti v Združenih narodih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti v Združenih narodih (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2011 o kršitvah svobode govora in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti v Litvi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2011 o kršitvah svobode govora in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti v Litvi (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o litovskem zakonu o zaščiti mladoletnikov pred škodljivimi učinki javnega obveščanja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o litovskem zakonu o zaščiti mladoletnikov pred škodljivimi učinki javnega obveščanja (5),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o homofobiji, zlasti tistih z dne 26. aprila 2007 o homofobiji v Evropi (6), 15. junija 2006 o porastu rasističnega nasilja in homofobije v Evropi (7) ter 18. januarja 2006 o homofobiji v Evropi (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o homofobiji, zlasti tistih z dne 26. aprila 2007 o homofobiji v Evropi (6), 15. junija 2006 o porastu rasističnega nasilja in homofobije v Evropi (7) ter 18. januarja 2006 o homofobiji v Evropi (8),

| — | ob upoštevanju členov 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, tudi pravic pripadnikov manjšin, v odnosih s tretjimi državami pa mora te vrednote spodbujati; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, tudi pravic pripadnikov manjšin, v odnosih s tretjimi državami pa mora te vrednote spodbujati;

| B. | ker je homofobija iracionalen strah pred žensko in moško homoseksualnostjo ter pripadniki skupnosti lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter sovraštvo do njih na podlagi predsodkov, podobno kot rasizem, ksenofobija, antisemitizem in seksizem; ker je ta pojav v javnem in zasebnem prostoru navzoč v različnih oblikah – kot sovražni govor in ščuvanje k diskriminaciji, zasmehovanje ter verbalno, psihološko in fizično nasilje, preganjanje in umor, diskriminacija s kršenjem načela enakosti ter neupravičeno in nerazumno omejevanje pravic, ki se pogosto skrivajo za upravičevanjem teh dejanj z javnim redom, versko svobodo in pravico do ugovora vesti; |
| --- | --- |

B.

ker je homofobija iracionalen strah pred žensko in moško homoseksualnostjo ter pripadniki skupnosti lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter sovraštvo do njih na podlagi predsodkov, podobno kot rasizem, ksenofobija, antisemitizem in seksizem; ker je ta pojav v javnem in zasebnem prostoru navzoč v različnih oblikah – kot sovražni govor in ščuvanje k diskriminaciji, zasmehovanje ter verbalno, psihološko in fizično nasilje, preganjanje in umor, diskriminacija s kršenjem načela enakosti ter neupravičeno in nerazumno omejevanje pravic, ki se pogosto skrivajo za upravičevanjem teh dejanj z javnim redom, versko svobodo in pravico do ugovora vesti;

| C. | ker so bili v Rusiji v rjazanski (2006), arhangelski (2011), kostromski in sanktpeterburški oblasti (2012) sprejeti kazenski in upravni zakoni proti „propagandi homoseksualnosti“, v novosibirski, samarski, kirovski, krasnojarski in kaliningradski oblasti pa so tovrstni zakonodajni predlogi v obravnavi; ker so s temi zakoni predpisane različne kazni do 1 270 EUR za posameznike in do 12 700 EUR za združenja in podjetja in ker podoben zakon obravnava tudi zvezna duma; |
| --- | --- |

C.

ker so bili v Rusiji v rjazanski (2006), arhangelski (2011), kostromski in sanktpeterburški oblasti (2012) sprejeti kazenski in upravni zakoni proti „propagandi homoseksualnosti“, v novosibirski, samarski, kirovski, krasnojarski in kaliningradski oblasti pa so tovrstni zakonodajni predlogi v obravnavi; ker so s temi zakoni predpisane različne kazni do 1 270 EUR za posameznike in do 12 700 EUR za združenja in podjetja in ker podoben zakon obravnava tudi zvezna duma;

| D. | ker v Ukrajini parlament obravnava dva zakonodajna predloga, vložena leta 2011 in 2012, ki bi v primeru sprejetja inkriminirala „širjenje homoseksualnosti“, pa tudi organiziranje srečanj, parad, akcij, demonstracij in množičnih dogodkov z namenom mednarodnega širjenja pozitivnih informacij o homoseksualnosti, ter določila zaporno kazen do petih let, odbor za svobodo izražanja in obveščanja ukrajinskega parlamenta pa te zakonodajne predloge podpira; |
| --- | --- |

D.

ker v Ukrajini parlament obravnava dva zakonodajna predloga, vložena leta 2011 in 2012, ki bi v primeru sprejetja inkriminirala „širjenje homoseksualnosti“, pa tudi organiziranje srečanj, parad, akcij, demonstracij in množičnih dogodkov z namenom mednarodnega širjenja pozitivnih informacij o homoseksualnosti, ter določila zaporno kazen do petih let, odbor za svobodo izražanja in obveščanja ukrajinskega parlamenta pa te zakonodajne predloge podpira;

| E. | ker so v Moldaviji mesta Bălți, Sorochi, Drochia, Cahul, Ceadîr Lunga in Hiliuți ter okrožji Anenei Noi in Basarabeasca pred nedavnim sprejela zakone, ki prepovedujejo nasilno propagando netradicionalnih spolnih usmeritev in v enem primeru muslimansko dejavnost in ker je zvezni urad v primeru mesta Chetriș že razglasil te ukrepe za neustavne; |
| --- | --- |

E.

ker so v Moldaviji mesta Bălți, Sorochi, Drochia, Cahul, Ceadîr Lunga in Hiliuți ter okrožji Anenei Noi in Basarabeasca pred nedavnim sprejela zakone, ki prepovedujejo nasilno propagando netradicionalnih spolnih usmeritev in v enem primeru muslimansko dejavnost in ker je zvezni urad v primeru mesta Chetriș že razglasil te ukrepe za neustavne;

| F. | ker v Litvi še vedno ni pravno razjasnjeno, ali javno obveščanje po sprejetju zakona o zaščiti mladoletnikov pred škodljivimi učinki javnega obveščanja, spremenjenega leta 2010, lahko spodbuja sprejemanje homoseksualnosti ali ne; |
| --- | --- |

F.

ker v Litvi še vedno ni pravno razjasnjeno, ali javno obveščanje po sprejetju zakona o zaščiti mladoletnikov pred škodljivimi učinki javnega obveščanja, spremenjenega leta 2010, lahko spodbuja sprejemanje homoseksualnosti ali ne;

| G. | ker je v Latviji član mestnega sveta Rige nedavno vložil zakonodajni predlog za prepoved „propagande homoseksualnosti“, da bi onemogočili organiziranje baltske parade ponosa marca 2012, vendar ta predlog še vedno ni bil preučen; |
| --- | --- |

G.

ker je v Latviji član mestnega sveta Rige nedavno vložil zakonodajni predlog za prepoved „propagande homoseksualnosti“, da bi onemogočili organiziranje baltske parade ponosa marca 2012, vendar ta predlog še vedno ni bil preučen;

| H. | ker je na Madžarskem skrajno desničarska stranka Jobbik nedavno vložila več zakonodajnih predlogov, s katerimi želi inkriminirati „širjenje motenj spolnega vedenja“, v mestnem svetu Budimpešte pa je stranka Fidesz vložila lokalni odlok za „omejitev obscenih pohodov“ v pripravah na parado ponosa v Budimpešti, vendar so bili ti predlogi naknadno umaknjeni; |
| --- | --- |

H.

ker je na Madžarskem skrajno desničarska stranka Jobbik nedavno vložila več zakonodajnih predlogov, s katerimi želi inkriminirati „širjenje motenj spolnega vedenja“, v mestnem svetu Budimpešte pa je stranka Fidesz vložila lokalni odlok za „omejitev obscenih pohodov“ v pripravah na parado ponosa v Budimpešti, vendar so bili ti predlogi naknadno umaknjeni;

| I. | ker je delegacija EU v Moldaviji izrazila globoko obžalovanje in zaskrbljenost zaradi tega izkazovanja nestrpnosti in diskriminacije; |
| --- | --- |

I.

ker je delegacija EU v Moldaviji izrazila globoko obžalovanje in zaskrbljenost zaradi tega izkazovanja nestrpnosti in diskriminacije;

| J. | ker je Komisija izrazila zavezanost zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v EU ter poudarila, da v Evropi ni prostora za homofobijo; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija izrazila zavezanost zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v EU ter poudarila, da v Evropi ni prostora za homofobijo;

| K. | ker je v državah članicah in tretjih državah še vedno navzoča homofobija v obliki umorov, prepovedi parad ponosa in pohodov za enakopravnost, uporabe ščuvajočega, grozilnega in sovražnega govora, nezmožnosti policije, da bi zagotavljala ustrezno zaščito, in nasilnih demonstracij, ki jih organizirajo homofobne skupine; |
| --- | --- |

K.

ker je v državah članicah in tretjih državah še vedno navzoča homofobija v obliki umorov, prepovedi parad ponosa in pohodov za enakopravnost, uporabe ščuvajočega, grozilnega in sovražnega govora, nezmožnosti policije, da bi zagotavljala ustrezno zaščito, in nasilnih demonstracij, ki jih organizirajo homofobne skupine;

| L. | ker Evropski parlament ostaja zavezan enakosti in nediskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete v EU, zlasti sprejetju direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na njihovo versko pripadnost ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, ki je blokirana zaradi nasprotovanja nekaterih držav članic, prihodnjim predlogom za vzajemno priznavanje veljavnosti potrdil o zakonskem stanu, prihodnjemu pregledu okvirnega sklepa o rasizmu in ksenofobiji, v katerega bo kot kaznivo dejanje vključena tudi homofobija, ter celovitem načrtu za enakost brez diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; |
| --- | --- |

L.

ker Evropski parlament ostaja zavezan enakosti in nediskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete v EU, zlasti sprejetju direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na njihovo versko pripadnost ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, ki je blokirana zaradi nasprotovanja nekaterih držav članic, prihodnjim predlogom za vzajemno priznavanje veljavnosti potrdil o zakonskem stanu, prihodnjemu pregledu okvirnega sklepa o rasizmu in ksenofobiji, v katerega bo kot kaznivo dejanje vključena tudi homofobija, ter celovitem načrtu za enakost brez diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete;

Razmere v Evropski uniji

| 1. | ostro obsoja vsako diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete ter obžaluje, da temeljne pravice pripadnikov skupnosti lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev celo v Evropski uniji niso vedno dosledno upoštevane; zato poziva države članice, naj lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem zagotovijo varstvo pred homofobnim sovražnim govorom in nasiljem ter naj zagotovijo, da istospolni partnerji uživajo enako spoštovanje, dostojanstvo in varstvo kot drugi člani družbe; poziva države članice in Komisijo, naj ostro obsodijo homofobni sovražni govor ali hujskanje k sovraštvu in nasilju ter naj zagotovijo, da bo svoboda do protestov, ki je zajamčena z vsemi pogodbami o človekovih pravicah, upoštevana v praksi; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja vsako diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete ter obžaluje, da temeljne pravice pripadnikov skupnosti lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev celo v Evropski uniji niso vedno dosledno upoštevane; zato poziva države članice, naj lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem zagotovijo varstvo pred homofobnim sovražnim govorom in nasiljem ter naj zagotovijo, da istospolni partnerji uživajo enako spoštovanje, dostojanstvo in varstvo kot drugi člani družbe; poziva države članice in Komisijo, naj ostro obsodijo homofobni sovražni govor ali hujskanje k sovraštvu in nasilju ter naj zagotovijo, da bo svoboda do protestov, ki je zajamčena z vsemi pogodbami o človekovih pravicah, upoštevana v praksi;

| 2. | Komisijo poziva, naj pregleda okvirni sklep o rasizmu in ksenofobiji, da bi njegovo področje uporabe okrepila in razširila na sovražna kazniva dejanja na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete in spolnega izražanja; |
| --- | --- |

2.

Komisijo poziva, naj pregleda okvirni sklep o rasizmu in ksenofobiji, da bi njegovo področje uporabe okrepila in razširila na sovražna kazniva dejanja na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete in spolnega izražanja;

| 3. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo z dopolnitvijo protidiskriminacijskega svežnja, ki temelji na členu 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti prepovedana v vseh sektorjih, |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo z dopolnitvijo protidiskriminacijskega svežnja, ki temelji na členu 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti prepovedana v vseh sektorjih,

| 4. | Komisijo in države članice poziva, naj zagotovijo, da se bo Direktiva 2004/38/ES o prostem pretoku izvajala brez diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za vzajemno priznavanje veljavnosti potrdil o zakonskem stanu na podlagi načela o vzajemnem priznavanju; |
| --- | --- |

4.

Komisijo in države članice poziva, naj zagotovijo, da se bo Direktiva 2004/38/ES o prostem pretoku izvajala brez diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za vzajemno priznavanje veljavnosti potrdil o zakonskem stanu na podlagi načela o vzajemnem priznavanju;

| 5. | opozarja na ugotovitve iz poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom „Homofobija, transfobija in diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete“; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj v čim večji meri upoštevajo mnenja iz tega poročila; |
| --- | --- |

5.

opozarja na ugotovitve iz poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom „Homofobija, transfobija in diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete“; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj v čim večji meri upoštevajo mnenja iz tega poročila;

| 6. | Komisijo še poziva, naj skrbno preuči prihodnje rezultate evropske raziskave Agencije EU za temeljne pravice o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transseksualcih in v zvezi s to problematiko ustrezno ukrepa; |
| --- | --- |

6.

Komisijo še poziva, naj skrbno preuči prihodnje rezultate evropske raziskave Agencije EU za temeljne pravice o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transseksualcih in v zvezi s to problematiko ustrezno ukrepa;

| 7. | poziva jo tudi, naj zagotovi, da bo letno poročilo o izvajanju listine o temeljnih pravicah vsebovalo strategijo za povečanje varstva temeljnih pravic v EU, tudi popolne in obsežne informacije o incidentih homofobije v državah članicah ter predlaganih rešitvah in ukrepih za njihovo preprečevanje; |
| --- | --- |

7.

poziva jo tudi, naj zagotovi, da bo letno poročilo o izvajanju listine o temeljnih pravicah vsebovalo strategijo za povečanje varstva temeljnih pravic v EU, tudi popolne in obsežne informacije o incidentih homofobije v državah članicah ter predlaganih rešitvah in ukrepih za njihovo preprečevanje;

| 8. | ponavlja zahtevo, da Komisija izdela obsežen časovni načrt za enakost brez diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete; |
| --- | --- |

8.

ponavlja zahtevo, da Komisija izdela obsežen časovni načrt za enakost brez diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete;

| 9. | meni, da bodo pravice pripadnikov skupnosti lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev z večjo gotovostjo zaščitene, če jim bo zagotovljen dostop do pravnega instituta, denimo sobivanja, registrirane partnerske skupnosti ali poroke; pozdravlja, da te možnosti sedaj omogoča šestnajst držav članic, in k temu poziva še druge države članice; |
| --- | --- |

9.

meni, da bodo pravice pripadnikov skupnosti lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev z večjo gotovostjo zaščitene, če jim bo zagotovljen dostop do pravnega instituta, denimo sobivanja, registrirane partnerske skupnosti ali poroke; pozdravlja, da te možnosti sedaj omogoča šestnajst držav članic, in k temu poziva še druge države članice;

Homofobni zakoni in svoboda izražanja v Evropi

| 10. | je močno zaskrbljen zaradi opisanih dogodkov, ki omejujejo svobodo izražanja in zbiranja na podlagi napačnih prepričanj o homoseksualnosti in transseksualnosti; meni, da bi morale biti države članice EU zgled pri izvajanju in varstvu temeljih pravic v Evropi; |
| --- | --- |

10.

je močno zaskrbljen zaradi opisanih dogodkov, ki omejujejo svobodo izražanja in zbiranja na podlagi napačnih prepričanj o homoseksualnosti in transseksualnosti; meni, da bi morale biti države članice EU zgled pri izvajanju in varstvu temeljih pravic v Evropi;

| 11. | obžaluje, da se na podlagi teh zakonov že izvajajo aretacije in kaznovanje državljanov z globo, tudi heteroseksualnih državljanov, ki podpirajo in sprejemajo lezbijke, geje, biseksualce in transseksualce ter so do njih strpni; obžaluje tudi, da ti zakoni dajejo legitimnost homofobiji, včasih pa tudi nasilju, kot se je zgodilo v primeru nasilnega napada na avtobus z aktivisti lezbijkami, geji, biseksualci in transseksualci 17. maja 2012 v Sankt Peterburgu; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da se na podlagi teh zakonov že izvajajo aretacije in kaznovanje državljanov z globo, tudi heteroseksualnih državljanov, ki podpirajo in sprejemajo lezbijke, geje, biseksualce in transseksualce ter so do njih strpni; obžaluje tudi, da ti zakoni dajejo legitimnost homofobiji, včasih pa tudi nasilju, kot se je zgodilo v primeru nasilnega napada na avtobus z aktivisti lezbijkami, geji, biseksualci in transseksualci 17. maja 2012 v Sankt Peterburgu;

| 12. | obsoja nasilje in grožnje, ki so spremljale parado ponosa v Kijevu 20. maja 2012, na kateri sta bila pretepena dva voditelja parade, zaradi česar je bil dogodek odpovedan; ponovno poudarja, da je spoštovanje temeljih pravic pogoj za sporazume z EU, kot je določeno v pogodbah, ter zato poziva Ukrajino, naj sprejme zakonodajo o prepovedi diskriminacije, tudi diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti; meni, da je sedanji razvoj dogodkov v Ukrajini skladen s temi zahtevami; poziva ukrajinske oblasti, naj nemudoma prekličejo osnutke zakonov, predlagajo protidiskriminacijsko zakonodajo, tudi glede diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti, in naj si prizadevajo, da bo mogoča varna izvedba parade ponosa v Kijevu prihodnje leto; |
| --- | --- |

12.

obsoja nasilje in grožnje, ki so spremljale parado ponosa v Kijevu 20. maja 2012, na kateri sta bila pretepena dva voditelja parade, zaradi česar je bil dogodek odpovedan; ponovno poudarja, da je spoštovanje temeljih pravic pogoj za sporazume z EU, kot je določeno v pogodbah, ter zato poziva Ukrajino, naj sprejme zakonodajo o prepovedi diskriminacije, tudi diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti; meni, da je sedanji razvoj dogodkov v Ukrajini skladen s temi zahtevami; poziva ukrajinske oblasti, naj nemudoma prekličejo osnutke zakonov, predlagajo protidiskriminacijsko zakonodajo, tudi glede diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti, in naj si prizadevajo, da bo mogoča varna izvedba parade ponosa v Kijevu prihodnje leto;

| 13. | poudarja, da je izraz „propaganda“ zelo redko opredeljen; je zaskrbljen zaradi dokazljive samocenzure medijev, ustrahovanja državljanov, ki se bojijo izraziti svoje mnenje, ter možnosti pregona združenj in podjetij, ki uporabljajo gejem prijazne oznake, kot je mavrica; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je izraz „propaganda“ zelo redko opredeljen; je zaskrbljen zaradi dokazljive samocenzure medijev, ustrahovanja državljanov, ki se bojijo izraziti svoje mnenje, ter možnosti pregona združenj in podjetij, ki uporabljajo gejem prijazne oznake, kot je mavrica;

| 14. | poudarja, da so takšni zakoni in predlogi v nasprotju z mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, ki onemogoča diskriminacijske zakone in prakso (9) na podlagi spolne usmerjenosti in katerega pogodbenice so tudi Rusija, Ukrajina, Moldavija in vse države članice EU; poziva Svet Evrope, naj preuči te kršitve človekovih pravic, preveri njihovo skladnost z obveznostmi, povezanimi s članstvom v Svetu Evrope in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, ter sprejme potrebne ukrepe; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so takšni zakoni in predlogi v nasprotju z mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, ki onemogoča diskriminacijske zakone in prakso (9) na podlagi spolne usmerjenosti in katerega pogodbenice so tudi Rusija, Ukrajina, Moldavija in vse države članice EU; poziva Svet Evrope, naj preuči te kršitve človekovih pravic, preveri njihovo skladnost z obveznostmi, povezanimi s članstvom v Svetu Evrope in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, ter sprejme potrebne ukrepe;

| 15. | poudarja tudi, da je izobrazba bistvena, zato je potrebno dobro, dostopno in spoštljivo spolno izobraževanje; poziva države članice in Komisijo, naj z izobraževanjem ter administrativnimi, pravosodnimi in zakonodajnimi ukrepi okrepijo boj proti homofobiji; |
| --- | --- |

15.

poudarja tudi, da je izobrazba bistvena, zato je potrebno dobro, dostopno in spoštljivo spolno izobraževanje; poziva države članice in Komisijo, naj z izobraževanjem ter administrativnimi, pravosodnimi in zakonodajnimi ukrepi okrepijo boj proti homofobiji;

| 16. | opozarja, da so državna in mednarodna sodišča večkrat potrdila, da vprašanja javne morale ne opravičujejo različnega obravnavanja posameznikov, tudi v zvezi s svobodo izražanja; opozarja, da večina evropskih držav nima takšne zakonodaje, ima pa uspešno, raznoliko in medsebojno spoštljivo družbo; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da so državna in mednarodna sodišča večkrat potrdila, da vprašanja javne morale ne opravičujejo različnega obravnavanja posameznikov, tudi v zvezi s svobodo izražanja; opozarja, da večina evropskih držav nima takšne zakonodaje, ima pa uspešno, raznoliko in medsebojno spoštljivo družbo;

| 17. | poziva zadevne organe Rusije, Ukrajine, Moldavije in vseh držav članic EU, da izkažejo in zagotovijo spoštovanje načela nediskriminacije ter ponovno pretehtajo te zakone in predloge ob upoštevanju mednarodnega prava o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

17.

poziva zadevne organe Rusije, Ukrajine, Moldavije in vseh držav članic EU, da izkažejo in zagotovijo spoštovanje načela nediskriminacije ter ponovno pretehtajo te zakone in predloge ob upoštevanju mednarodnega prava o človekovih pravicah;

| 18. | poziva Komisijo, Svet in službo za zunanjepolitično delovanje, naj se seznanijo s temi prepovedmi in jih obsodijo, zlasti v okviru notranjih zadev, dvostranskih dialogov in evropske sosedske politike; Svet Evropske unije in službo za zunanjepolitično delovanje tudi poziva, naj razpravo o tem vprašanju sprožita na ustreznih mednarodnih forumih, kot so Svet Evrope, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi in Organizacija združenih narodov; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, Svet in službo za zunanjepolitično delovanje, naj se seznanijo s temi prepovedmi in jih obsodijo, zlasti v okviru notranjih zadev, dvostranskih dialogov in evropske sosedske politike; Svet Evropske unije in službo za zunanjepolitično delovanje tudi poziva, naj razpravo o tem vprašanju sprožita na ustreznih mednarodnih forumih, kot so Svet Evrope, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi in Organizacija združenih narodov;

*

* *

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, vladam in parlamentom držav članic, nacionalnima vladama in parlamentoma Rusije in Ukrajine, navedenim regionalnim parlamentom Rusije in navedenim lokalnim svetom Moldavije. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, vladam in parlamentom držav članic, nacionalnima vladama in parlamentoma Rusije in Ukrajine, navedenim regionalnim parlamentom Rusije in navedenim lokalnim svetom Moldavije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0126.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0575.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0427.

(4)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 50.

(5)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 18.

(6)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 776.

(7)  UL C 300 E, 9.12.2006, str. 491.

(8)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 179.

(9)  Toonen proti Avstraliji, sporočilo št. 488/1992, dokument ZN CCPR/C/50/D/488/1992 (1994); Young proti Avstraliji, sporočilo št. 941/2000, dokument ZN CCPR/C/78/D/941/2000 (2003); X proti Kolumbiji, sporočilo št. 1361/2005, dokument ZN CCPR/C/89/D/1361/2005 (2007).

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/59

---

Četrtek, 24. maj 2012Evropa, gospodarna z viri

P7_TA(2012)0223

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o Evropi, gospodarni z viri (2011/2068(INI))

2013/C 264 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“ (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“ (COM(2011)0571),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020“ (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020“ (COM(2011)0021),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Boljše zagotavljanje koristi okoljskih ukrepov EU: krepitev zaupanja z boljšim znanjem in odzivnostjo“ (COM(2012)0095), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Boljše zagotavljanje koristi okoljskih ukrepov EU: krepitev zaupanja z boljšim znanjem in odzivnostjo“ (COM(2012)0095),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje o časovnem okviru Komisije za Evropo, gospodarno z viri, sprejetih 19. decembra 2011 (18786/11), sklepov Sveta za konkurenco z dne 29. septembra 2011 o konkurenčnem evropskem gospodarstvu in Sveta za okolje z dne 20. decembra 2010 o trajnostnemu upravljanju materialov ter trajnostni proizvodnji in potrošnji: ključni prispevki za Evropo, gospodarno z viri, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje o časovnem okviru Komisije za Evropo, gospodarno z viri, sprejetih 19. decembra 2011 (18786/11), sklepov Sveta za konkurenco z dne 29. septembra 2011 o konkurenčnem evropskem gospodarstvu in Sveta za okolje z dne 20. decembra 2010 o trajnostnemu upravljanju materialov ter trajnostni proizvodnji in potrošnji: ključni prispevki za Evropo, gospodarno z viri,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z naslovom „Evropsko okolje – stanje in napovedi 2010“ (SOER2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z naslovom „Evropsko okolje – stanje in napovedi 2010“ (SOER2010),

| — | ob upoštevanju bližajoče se konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju v Braziliji 20. in 22. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bližajoče se konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju v Braziliji 20. in 22. junija 2012,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zagotavljanje surovin za blagostanje Evrope v prihodnosti – predlog za evropsko partnerstvo za inovacije glede surovin“ (COM(2012)0082), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zagotavljanje surovin za blagostanje Evrope v prihodnosti – predlog za evropsko partnerstvo za inovacije glede surovin“ (COM(2012)0082),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2012 o tem, kako preprečevati nastajanje živilskih odpadkov: strategije za učinkovitejšo živilsko verigo v EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2012 o tem, kako preprečevati nastajanje živilskih odpadkov: strategije za učinkovitejšo živilsko verigo v EU (2),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za ribištvo (A7-0161/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za ribištvo (A7-0161/2012),

| A. | ker sedanja gospodarska, finančna in okoljska kriza kaže, da Evropa nujno potrebuje nove vire trajnostne gospodarske rasti; |
| --- | --- |

A.

ker sedanja gospodarska, finančna in okoljska kriza kaže, da Evropa nujno potrebuje nove vire trajnostne gospodarske rasti;

| B. | ker zaradi posledic pomanjkanja virov, na primer porasta cen, najbolj trpijo osebe z manjšimi prihodki in tisti, ki živijo na območjih z omejenimi možnostmi, zato je zdaj bolj kot kadar koli prej potrebna sinergija med socialno in okoljsko politiko; |
| --- | --- |

B.

ker zaradi posledic pomanjkanja virov, na primer porasta cen, najbolj trpijo osebe z manjšimi prihodki in tisti, ki živijo na območjih z omejenimi možnostmi, zato je zdaj bolj kot kadar koli prej potrebna sinergija med socialno in okoljsko politiko;

| C. | ker vedno večje povpraševanje po naravnih virih in njihovo pretirano izkoriščanje ter s tem povezana sprememba rabe zemljišč vodita v slabšanje okolja, hitrejše podnebne spremembe in uničevanje omejenega naravnega kapitala Zemlje, pa tudi v izgubo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

C.

ker vedno večje povpraševanje po naravnih virih in njihovo pretirano izkoriščanje ter s tem povezana sprememba rabe zemljišč vodita v slabšanje okolja, hitrejše podnebne spremembe in uničevanje omejenega naravnega kapitala Zemlje, pa tudi v izgubo biotske raznovrstnosti;

| D. | ker omejenost virov, ki je posledica intenzivne rabe, špekulacije s cenami na blagovnih borzah in dramatično povečana svetovna poraba zvišujejo cene surovin, pri čemer so realne cene osnovnih dobrin od začetka stoletja narasle za 147 %; ker se bo EU pri zagotavljanju dostopa in nemotene dobave najpomembnejših virov verjetno srečala z velikimi izzivi; ker je učinkovita raba surovin v industriji in na politični ravni priznana kot bistvena pri obvladovanju teh izzivov; |
| --- | --- |

D.

ker omejenost virov, ki je posledica intenzivne rabe, špekulacije s cenami na blagovnih borzah in dramatično povečana svetovna poraba zvišujejo cene surovin, pri čemer so realne cene osnovnih dobrin od začetka stoletja narasle za 147 %; ker se bo EU pri zagotavljanju dostopa in nemotene dobave najpomembnejših virov verjetno srečala z velikimi izzivi; ker je učinkovita raba surovin v industriji in na politični ravni priznana kot bistvena pri obvladovanju teh izzivov;

| E. | ker bo prehod gospodarstva na gospodarno ravnanje z viri, pri čemer bodo obenem spoštovane omejitve našega planeta ter večanje števila svetovnega prebivalstva in števila tistih, ki živijo v prihodnjih industrijskih državah, povečal konkurenčnost ter zagotovil nove vire za rast in delovna mesta prek prihranka zaradi večje učinkovitosti, komercializacije inovacij in boljšega gospodarjenja z viri v vsem njihovem življenjskem ciklu; |
| --- | --- |

E.

ker bo prehod gospodarstva na gospodarno ravnanje z viri, pri čemer bodo obenem spoštovane omejitve našega planeta ter večanje števila svetovnega prebivalstva in števila tistih, ki živijo v prihodnjih industrijskih državah, povečal konkurenčnost ter zagotovil nove vire za rast in delovna mesta prek prihranka zaradi večje učinkovitosti, komercializacije inovacij in boljšega gospodarjenja z viri v vsem njihovem življenjskem ciklu;

| F. | ker je recikliranje več kot zbiranje odpadkov, ki se jih lahko reciklira, in bi bilo zato nujno v prihodnje ukrepe vključiti vse korake v vrednostni verigi; |
| --- | --- |

F.

ker je recikliranje več kot zbiranje odpadkov, ki se jih lahko reciklira, in bi bilo zato nujno v prihodnje ukrepe vključiti vse korake v vrednostni verigi;

| G. | ker bi morala prihodnja celostna politika virov ne samo razločevati med „obnovljivimi“ in „neobnovljivimi“ viri, temveč vključiti tudi „trajne“ materiale; |
| --- | --- |

G.

ker bi morala prihodnja celostna politika virov ne samo razločevati med „obnovljivimi“ in „neobnovljivimi“ viri, temveč vključiti tudi „trajne“ materiale;

| H. | ker Eurobarometer iz marca 2011 kaže, da državljane EU najbolj skrbita učinkovita raba virov ter trajnostna proizvodnja in potrošnja; ker napredka glede trajnosti nikakor ne bo mogoče doseči, če pri tem ne bodo sodelovali državljani, za kar je potrebno spremeniti odnos in družbene navade glede izrabljanja virov; |
| --- | --- |

H.

ker Eurobarometer iz marca 2011 kaže, da državljane EU najbolj skrbita učinkovita raba virov ter trajnostna proizvodnja in potrošnja; ker napredka glede trajnosti nikakor ne bo mogoče doseči, če pri tem ne bodo sodelovali državljani, za kar je potrebno spremeniti odnos in družbene navade glede izrabljanja virov;

| I. | ker je zaradi povečane porabe virov, vode in zemljišč zagotavljanje dostopa do virov in nemotene oskrbe z njimi vse večji izziv; |
| --- | --- |

I.

ker je zaradi povečane porabe virov, vode in zemljišč zagotavljanje dostopa do virov in nemotene oskrbe z njimi vse večji izziv;

| J. | ker konkurenčna industrija omogoča nove naložbe v učinkovitejše tehnologije; |
| --- | --- |

J.

ker konkurenčna industrija omogoča nove naložbe v učinkovitejše tehnologije;

Prednostni ukrepi

| 1. | poziva Komisijo, naj vzpostavi skupne projektne skupine za tri najpomembnejša področja – hrana in pijača, stanovanja ter mobilnost, da bi čim prej razvili evropske akcijske načrte za učinkovito rabo virov z jasnimi ukrepi za zmanjševanje njihove porabe; te projektne skupine bi morale dopolniti delo platforme EU za učinkovito rabo virov, sestavljati pa bi jih morali strokovnjaki iz Komisije, držav članic, industrije, civilne družbe in drugih zainteresiranih strani; njihova naloga bi bila spodbujati partnerstvo med akterji vzdolž vrednostne verige; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj vzpostavi skupne projektne skupine za tri najpomembnejša področja – hrana in pijača, stanovanja ter mobilnost, da bi čim prej razvili evropske akcijske načrte za učinkovito rabo virov z jasnimi ukrepi za zmanjševanje njihove porabe; te projektne skupine bi morale dopolniti delo platforme EU za učinkovito rabo virov, sestavljati pa bi jih morali strokovnjaki iz Komisije, držav članic, industrije, civilne družbe in drugih zainteresiranih strani; njihova naloga bi bila spodbujati partnerstvo med akterji vzdolž vrednostne verige;

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj do leta 2013 odpravijo ovire za delovanje evropskega trga recikliranja in ponovne uporabe ter naj delovanje takega trga spodbuja s krepitvijo povpraševanja po recikliranih materialih in stranskih proizvodih ter večanjem njihove razpoložljivosti, in sicer s pomočjo ukrepov, ki bi morali vključevati hitro dodatno oblikovanje strogih meril za prenehanje statusa odpadka in gospodarske spodbude, kot je nižji DDV za sekundarne materiale za področja, na katerih trg ne deluje, ali spodbujanje inovativnih tehnologij zbiranja in ločevanja; v zvezi s tem poudarja, da je nujno treba začeti izvajati vso obstoječo zakonodajo s področja odpadkov ter pospešiti izvrševanje in spremljanje; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in države članice, naj do leta 2013 odpravijo ovire za delovanje evropskega trga recikliranja in ponovne uporabe ter naj delovanje takega trga spodbuja s krepitvijo povpraševanja po recikliranih materialih in stranskih proizvodih ter večanjem njihove razpoložljivosti, in sicer s pomočjo ukrepov, ki bi morali vključevati hitro dodatno oblikovanje strogih meril za prenehanje statusa odpadka in gospodarske spodbude, kot je nižji DDV za sekundarne materiale za področja, na katerih trg ne deluje, ali spodbujanje inovativnih tehnologij zbiranja in ločevanja; v zvezi s tem poudarja, da je nujno treba začeti izvajati vso obstoječo zakonodajo s področja odpadkov ter pospešiti izvrševanje in spremljanje;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo raziskave in tehnološke inovacije, da bi pospešile prehod na gospodarstvo, gospodarno z viri; poudarja, da je Unija inovacij, vključno s programom Horizon 2020, evropskim partnerstvom za inovacije glede surovin, akcijskim načrtom za ekološke inovacije ter središči znanja in inovacij, eno od gonil Evrope, gospodarne z viri; poziva Komisijo, naj oblikuje lahko dostopno spletno bazo podatkov o najboljših praksah s področja učinkovitosti virov; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj povečajo raziskave in tehnološke inovacije, da bi pospešile prehod na gospodarstvo, gospodarno z viri; poudarja, da je Unija inovacij, vključno s programom Horizon 2020, evropskim partnerstvom za inovacije glede surovin, akcijskim načrtom za ekološke inovacije ter središči znanja in inovacij, eno od gonil Evrope, gospodarne z viri; poziva Komisijo, naj oblikuje lahko dostopno spletno bazo podatkov o najboljših praksah s področja učinkovitosti virov;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj se do konca leta 2013 dogovorijo glede jasnih, vzdržljivih in merljivih kazalnikov za gospodarsko dejavnost, pri katerih bodo upoštevane podnebne spremembe, biotska raznovrstnost in učinkovita raba virov z vidika življenjskega kroga, na primer v obliki košarice štirih kazalnikov rabe virov, in sicer vpliv na zemljišča, poraba vode, uporaba materialov in ogljični odtis, ter naj te kazalnike uporabijo kot osnovo za zakonodajne pobude in konkretne cilje zmanjšanja; poudarja, da mora biti ta proces pregleden in da mora vključevati najpomembnejše zainteresirane strani; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj se do konca leta 2013 dogovorijo glede jasnih, vzdržljivih in merljivih kazalnikov za gospodarsko dejavnost, pri katerih bodo upoštevane podnebne spremembe, biotska raznovrstnost in učinkovita raba virov z vidika življenjskega kroga, na primer v obliki košarice štirih kazalnikov rabe virov, in sicer vpliv na zemljišča, poraba vode, uporaba materialov in ogljični odtis, ter naj te kazalnike uporabijo kot osnovo za zakonodajne pobude in konkretne cilje zmanjšanja; poudarja, da mora biti ta proces pregleden in da mora vključevati najpomembnejše zainteresirane strani;

| 5. | poziva Komisijo, naj predlaga razširitev področja uporabe direktive o okoljsko primerni zasnovi izdelkov na neenergetske proizvode in naj pripravi dodatne zahteve glede okoljsko primerne zasnove za splošno gospodarnost z viri in učinkovitost izdelkov, vključno z vsebnostjo recikliranih materialov, trajnostjo ter možnostjo recikliranja, popravila in ponovne uporabe, s čimer bi izboljšali njihov vpliv na okolje in spodbujali trge recikliranja; poudarja, da mora vsak tak predlog temeljiti na celoviti oceni učinka in biti skladen z drugimi ustreznimi ureditvami; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj predlaga razširitev področja uporabe direktive o okoljsko primerni zasnovi izdelkov na neenergetske proizvode in naj pripravi dodatne zahteve glede okoljsko primerne zasnove za splošno gospodarnost z viri in učinkovitost izdelkov, vključno z vsebnostjo recikliranih materialov, trajnostjo ter možnostjo recikliranja, popravila in ponovne uporabe, s čimer bi izboljšali njihov vpliv na okolje in spodbujali trge recikliranja; poudarja, da mora vsak tak predlog temeljiti na celoviti oceni učinka in biti skladen z drugimi ustreznimi ureditvami;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj načrt učinkovite rabe virov kar najbolj celovito vključijo v vse druge politike, tudi v splošne politike gospodarskega upravljanja, kot je Evropa 2020, in naj ga izvajajo na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj načrt učinkovite rabe virov kar najbolj celovito vključijo v vse druge politike, tudi v splošne politike gospodarskega upravljanja, kot je Evropa 2020, in naj ga izvajajo na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU;

Program za prihodnjo rast

| 7. | pozdravlja vodilno pobudo o Evropi, gospodarni z viri, ter časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri, in njegovo vizijo ter faze do leta 2050; poziva Komisijo, naj hitro predlaga vse zakonodajne in druge pobude, potrebne za uresničitev teh faz in zagotovitev usklajenosti vseh politik EU z njimi in s splošno vizijo EU o nizkoogljičnem gospodarstvu do leta 2050, med drugim z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov za 80–95 % v primerjavi z letom 1990; poudarja, da je ločitev gospodarske rasti od rabe virov bistvena za izboljšanje evropske konkurenčnosti in zmanjšanje njene odvisnosti od virov; Komisiji priporoča, naj zagotovi ohranitev stabilnega zakonodajnega okvira, da ne bi ogrozili dolgoročnih naložb; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja vodilno pobudo o Evropi, gospodarni z viri, ter časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri, in njegovo vizijo ter faze do leta 2050; poziva Komisijo, naj hitro predlaga vse zakonodajne in druge pobude, potrebne za uresničitev teh faz in zagotovitev usklajenosti vseh politik EU z njimi in s splošno vizijo EU o nizkoogljičnem gospodarstvu do leta 2050, med drugim z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov za 80–95 % v primerjavi z letom 1990; poudarja, da je ločitev gospodarske rasti od rabe virov bistvena za izboljšanje evropske konkurenčnosti in zmanjšanje njene odvisnosti od virov; Komisiji priporoča, naj zagotovi ohranitev stabilnega zakonodajnega okvira, da ne bi ogrozili dolgoročnih naložb;

| 8. | poudarja, da je učinkovita raba virov pomembna za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020; je trdno prepričan, da bi moral imeti pri tem pomembno vlogo okvirni program za raziskave in inovacije Horizon 2020; države članice pa poziva, naj sprejmejo nacionalne načrte o učinkoviti rabi virov, ki bodo vključevali tudi specifične ukrepe in cilje v skladu s cilji iz časovnega načrta EU; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je učinkovita raba virov pomembna za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020; je trdno prepričan, da bi moral imeti pri tem pomembno vlogo okvirni program za raziskave in inovacije Horizon 2020; države članice pa poziva, naj sprejmejo nacionalne načrte o učinkoviti rabi virov, ki bodo vključevali tudi specifične ukrepe in cilje v skladu s cilji iz časovnega načrta EU;

| 9. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 predlaga nov okvir politike za trajnostno potrošnjo in proizvodnjo, ki bi določal postopek opredelitve prednostnih proizvodov ali storitev, ki najbolj prispevajo k globalni porabi na najpomembnejših področjih – voda, zemljišča, surovine in ogljik, ter njegovo uskladitev s kazalniki potrošnje, kot so določeni v načrtu o učinkoviti rabi virov; okvir naj pospremi z zakonodajnimi predlogi, v katerih naj prednostne proizvode in storitve obravnava z ustreznimi orodji, vključno z mehanizmi, s katerimi bi lahko izboljšali gospodarnost z viri v dobavni verigi, ter z možnostjo postavljanja minimalnih zahtev ali meril za uspešnost z izvedbenimi ukrepi; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 predlaga nov okvir politike za trajnostno potrošnjo in proizvodnjo, ki bi določal postopek opredelitve prednostnih proizvodov ali storitev, ki najbolj prispevajo k globalni porabi na najpomembnejših področjih – voda, zemljišča, surovine in ogljik, ter njegovo uskladitev s kazalniki potrošnje, kot so določeni v načrtu o učinkoviti rabi virov; okvir naj pospremi z zakonodajnimi predlogi, v katerih naj prednostne proizvode in storitve obravnava z ustreznimi orodji, vključno z mehanizmi, s katerimi bi lahko izboljšali gospodarnost z viri v dobavni verigi, ter z možnostjo postavljanja minimalnih zahtev ali meril za uspešnost z izvedbenimi ukrepi;

| 10. | meni, da ukrepi za doseganje večje energetske učinkovitosti ne morejo v nobenem primeru biti omejeni na javni sektor, zato poziva Komisijo, države članice in podjetja, naj svojo gospodarsko strategijo naslonijo na korenito izboljšano učinkovitost pri rabi virov, tako da bo gospodarska rast ločena od rabe virov; verjame tudi, da se je treba osrediniti na učinkovito in dejansko rabo virov; |
| --- | --- |

10.

meni, da ukrepi za doseganje večje energetske učinkovitosti ne morejo v nobenem primeru biti omejeni na javni sektor, zato poziva Komisijo, države članice in podjetja, naj svojo gospodarsko strategijo naslonijo na korenito izboljšano učinkovitost pri rabi virov, tako da bo gospodarska rast ločena od rabe virov; verjame tudi, da se je treba osrediniti na učinkovito in dejansko rabo virov;

| 11. | poudarja, da je treba nujno takoj ukrepati v podporo inovacijam in naložbam v nove tehnike in poslovne modele, vključno s sektorskimi industrijskimi strategijami in trajnostnimi poslovnimi modeli, kot je na primer lizinška družba, ter ustvariti nove spodbude, ki bodo koristile gospodarstvu; poudarja, da ima pri uresničevanju zelene gospodarske rasti poglavitno vlogo zasebni sektor, tudi mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba nujno takoj ukrepati v podporo inovacijam in naložbam v nove tehnike in poslovne modele, vključno s sektorskimi industrijskimi strategijami in trajnostnimi poslovnimi modeli, kot je na primer lizinška družba, ter ustvariti nove spodbude, ki bodo koristile gospodarstvu; poudarja, da ima pri uresničevanju zelene gospodarske rasti poglavitno vlogo zasebni sektor, tudi mala in srednja podjetja;

| 12. | poudarja, da mora Evropa kot reciklirajoča družba svoje odpadke v veliki meri ponovno izkoriščati in reciklirati ter na najbolj učinkovit način proizvajati sekundarne surovine; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mora Evropa kot reciklirajoča družba svoje odpadke v veliki meri ponovno izkoriščati in reciklirati ter na najbolj učinkovit način proizvajati sekundarne surovine;

| 13. | poziva k razvoju malim in srednjim podjetjem prijaznega standarda za rabo virov na osnovi konceptov, kot je globalni dogovor Združenih narodov; |
| --- | --- |

13.

poziva k razvoju malim in srednjim podjetjem prijaznega standarda za rabo virov na osnovi konceptov, kot je globalni dogovor Združenih narodov;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj cilje učinkovite rabe virov v celoti vključijo v evropski semester o usklajevanju gospodarske politike; poziva države članice, naj to potrebo potrdijo v Evropskem svetu; poziva Komisijo, naj zagotovi dodatne podatke o tem, kako bo napredek držav članic pri doseganju učinkovitejše rabe virov v konkretnem smislu ocenjen v okviru procesa evropskega semestra; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj cilje učinkovite rabe virov v celoti vključijo v evropski semester o usklajevanju gospodarske politike; poziva države članice, naj to potrebo potrdijo v Evropskem svetu; poziva Komisijo, naj zagotovi dodatne podatke o tem, kako bo napredek držav članic pri doseganju učinkovitejše rabe virov v konkretnem smislu ocenjen v okviru procesa evropskega semestra;

| 15. | poudarja, da prednost prvega na področju učinkovite rabe virov lahko pritegne rastoče trge ter da EU obvladuje približno tretjino svetovnega trga za okoljsko tehnologijo; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da prednost prvega na področju učinkovite rabe virov lahko pritegne rastoče trge ter da EU obvladuje približno tretjino svetovnega trga za okoljsko tehnologijo;

Preoblikovanje gospodarstva

| 16. | ponovno opozarja, da je za preprečitev prihajajočih težav, kot sta na primer pomanjkanje virov in porast njihovih cen, nujno potrebno zmanjšanje porabe virov; |
| --- | --- |

16.

ponovno opozarja, da je za preprečitev prihajajočih težav, kot sta na primer pomanjkanje virov in porast njihovih cen, nujno potrebno zmanjšanje porabe virov;

| 17. | ugotavlja, da bo prehod na gospodarstvo, ki je gospodarno z viri, mogoče uresničiti le, če bodo tržne cene v celoti odražale raven omejenosti virov in vse stroške proizvodnega postopka; poudarja, da trgi spodbujajo učinkovito rabo virov, če cene odražajo dejanske stroške uporabljenih virov; poziva k izvajanju pristopa življenjskega cikla v računovodskem procesu in k internalizaciji zunanjih okoljskih stroškov skladno z načelom „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da bo prehod na gospodarstvo, ki je gospodarno z viri, mogoče uresničiti le, če bodo tržne cene v celoti odražale raven omejenosti virov in vse stroške proizvodnega postopka; poudarja, da trgi spodbujajo učinkovito rabo virov, če cene odražajo dejanske stroške uporabljenih virov; poziva k izvajanju pristopa življenjskega cikla v računovodskem procesu in k internalizaciji zunanjih okoljskih stroškov skladno z načelom „onesnaževalec plača“;

| 18. | potrjuje zavezo Komisije razvoju tržnih instrumentov, s katerimi bi omogočili vključitev zunanjih dejavnikov v tržne cene, tako da bi odražale dejanske stroške porabljanja virov in s tem povezane okoljske vplive, kakor je zapisano v časovnem okviru; |
| --- | --- |

18.

potrjuje zavezo Komisije razvoju tržnih instrumentov, s katerimi bi omogočili vključitev zunanjih dejavnikov v tržne cene, tako da bi odražale dejanske stroške porabljanja virov in s tem povezane okoljske vplive, kakor je zapisano v časovnem okviru;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo spodbude, da bodo podjetja in javni organi merili, primerjali in nenehno izboljševali svoj vpliv na zemljišča, porabo vode, uporabo materialov in ogljični odtis, ter ukrepe, s katerimi bodo razširile načelo proizvajalčeve odgovornosti in odpravile ukrepe, zaradi katerih je raba virov manj učinkovita; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo spodbude, da bodo podjetja in javni organi merili, primerjali in nenehno izboljševali svoj vpliv na zemljišča, porabo vode, uporabo materialov in ogljični odtis, ter ukrepe, s katerimi bodo razširile načelo proizvajalčeve odgovornosti in odpravile ukrepe, zaradi katerih je raba virov manj učinkovita;

| 20. | poziva države članice k premiku na bolj okoljsko obdavčenje in poudarja, da bo to omogočilo znižanje drugih davkov, na primer na delo, ter povečalo konkurenčnost, ustvarilo enake konkurenčne pogoje in omogočilo tehnološki razvoj; poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo in primerjajo učinke tega instrumenta; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice k premiku na bolj okoljsko obdavčenje in poudarja, da bo to omogočilo znižanje drugih davkov, na primer na delo, ter povečalo konkurenčnost, ustvarilo enake konkurenčne pogoje in omogočilo tehnološki razvoj; poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo in primerjajo učinke tega instrumenta;

| 21. | poziva Komisijo, naj preuči razvoj modela razvrstitve po pomembnosti (hierarhije), s katerim bi zagotovili najvišjo dodano vrednost rabe virov, ne da bi pri tem ogrozili okolje; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj preuči razvoj modela razvrstitve po pomembnosti (hierarhije), s katerim bi zagotovili najvišjo dodano vrednost rabe virov, ne da bi pri tem ogrozili okolje;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma in do leta 2014 sprejmejo konkretne načrte na podlagi jasne opredelitve postopne opustitve vseh okolju škodljivih subvencij do leta 2020, vključno s subvencijami, ki spodbujajo neučinkovito rabo obnovljivih virov, in naj poročajo o napredku prek programov nacionalnih reform; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma in do leta 2014 sprejmejo konkretne načrte na podlagi jasne opredelitve postopne opustitve vseh okolju škodljivih subvencij do leta 2020, vključno s subvencijami, ki spodbujajo neučinkovito rabo obnovljivih virov, in naj poročajo o napredku prek programov nacionalnih reform;

| 23. | poziva Komisijo, naj preuči možnosti za vzpostavitev razširjenih vseevropskih shem za odgovornost proizvajalcev, da bi spodbudili učinkovitost v vseh državah članicah, tudi v tistih, kjer je stopnja ponovne uporabe in recikliranja precej nižja od povprečja EU; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj preuči možnosti za vzpostavitev razširjenih vseevropskih shem za odgovornost proizvajalcev, da bi spodbudili učinkovitost v vseh državah članicah, tudi v tistih, kjer je stopnja ponovne uporabe in recikliranja precej nižja od povprečja EU;

| 24. | poudarja pomen vloge državljanov in organizacij civilne družbe pri doseganju premikov, ki spreminjajo gospodarstvo; poudarja, da je treba oblikovati strategije ozaveščanja, da bi spremenili ravnanje potrošnikov in se izognili povratnim učinkom; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomen vloge državljanov in organizacij civilne družbe pri doseganju premikov, ki spreminjajo gospodarstvo; poudarja, da je treba oblikovati strategije ozaveščanja, da bi spremenili ravnanje potrošnikov in se izognili povratnim učinkom;

| 25. | poudarja, da je treba zagotoviti trajnostno evropsko dobavo surovin, ki zadostuje za zadovoljitev potreb rastočega sektorja za recikliranje odpadkov in zagotavlja razširitev evropskega odprtega gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba zagotoviti trajnostno evropsko dobavo surovin, ki zadostuje za zadovoljitev potreb rastočega sektorja za recikliranje odpadkov in zagotavlja razširitev evropskega odprtega gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest;

| 26. | poziva k okrepljenim zahtevam na področju zelenih javnih naročil za proizvode in storitve, ki znatno vplivajo na okolje in najbolj prispevajo k porabi najpomembnejših svetovnih virov (voda, zemljišča, surovine in ogljik), kot je določeno v načrtu o učinkoviti rabi virov; poziva Komisijo, naj oceni, kje bi lahko zelena javna naročila povezali s projekti, ki jih financira EU; poziva k prizadevanjem za spodbujanje skupnih javnih naročil in mrež uradnikov s tega področja, tako da bi zelena javna naročila podprli še pred koncem tega leta, ne da bi to povzročilo poslabšanje konkurenčnosti javnih podjetij; |
| --- | --- |

26.

poziva k okrepljenim zahtevam na področju zelenih javnih naročil za proizvode in storitve, ki znatno vplivajo na okolje in najbolj prispevajo k porabi najpomembnejših svetovnih virov (voda, zemljišča, surovine in ogljik), kot je določeno v načrtu o učinkoviti rabi virov; poziva Komisijo, naj oceni, kje bi lahko zelena javna naročila povezali s projekti, ki jih financira EU; poziva k prizadevanjem za spodbujanje skupnih javnih naročil in mrež uradnikov s tega področja, tako da bi zelena javna naročila podprli še pred koncem tega leta, ne da bi to povzročilo poslabšanje konkurenčnosti javnih podjetij;

| 27. | poziva k razširitvi okoljskih podatkov na konvencionalne izdelke široke potrošnje; podpira poskuse uvedbe okoljskih oznak v državah članicah ter spodbuja Komisijo, naj oblikuje usklajeno evropsko metodo za izračun okoljskega odtisa proizvodov, da bi potrošnike bolj obveščala o vplivih na okolje proizvodov, za katere se ne uporabljajo obstoječi ukrepi, kot so ekološka in energijska oznaka ali oznaka ekološkega kmetovanja; |
| --- | --- |

27.

poziva k razširitvi okoljskih podatkov na konvencionalne izdelke široke potrošnje; podpira poskuse uvedbe okoljskih oznak v državah članicah ter spodbuja Komisijo, naj oblikuje usklajeno evropsko metodo za izračun okoljskega odtisa proizvodov, da bi potrošnike bolj obveščala o vplivih na okolje proizvodov, za katere se ne uporabljajo obstoječi ukrepi, kot so ekološka in energijska oznaka ali oznaka ekološkega kmetovanja;

| 28. | poudarja, da bi bila pomembna vseobsegajoča oznaka, ki bi poleg drugih informacij o izdelku zajemala tudi rabo virov; poziva Komisijo in države članice, naj ustrezno ukrepajo, da bi izboljšale sedanjo ureditev označevanja z združitvijo oznak, tako da bi se mogli potrošniki zlahka odločati informirano in trajnostno; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da bi bila pomembna vseobsegajoča oznaka, ki bi poleg drugih informacij o izdelku zajemala tudi rabo virov; poziva Komisijo in države članice, naj ustrezno ukrepajo, da bi izboljšale sedanjo ureditev označevanja z združitvijo oznak, tako da bi se mogli potrošniki zlahka odločati informirano in trajnostno;

| 29. | poziva države članice, naj zagotovijo popolno izvajanje zakonodaje EU v zvezi z odpadki ter minimalnih ciljev prek nacionalnih strategij in načrtov za preprečevanje nastajanja odpadkov in ravnanje z njimi; ponavlja, da je treba cilje v zvezi z zbiranjem in ločevanjem dodatno izdelati ter jih določiti tako, da bo vseh fazah recikliranja zagotovljena količinsko največja in najbolj kakovostna predelava materialov; zato poudarja, da je treba pri financiranju EU dati prednost dejavnostim, ki so višje v hierarhiji odpadkov, kakor določa okvirna direktiva o odpadkih (da imajo npr. obrati za recikliranje prednost pred odlaganjem odpadkov); poziva Komisijo, naj razmisli o potrebi po izboljšanju in uskladitvi metod izračuna in statistike v zvezi z odpadki, da bi zagotovili zanesljivo podlago za spodbujanje recikliranja; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj zagotovijo popolno izvajanje zakonodaje EU v zvezi z odpadki ter minimalnih ciljev prek nacionalnih strategij in načrtov za preprečevanje nastajanja odpadkov in ravnanje z njimi; ponavlja, da je treba cilje v zvezi z zbiranjem in ločevanjem dodatno izdelati ter jih določiti tako, da bo vseh fazah recikliranja zagotovljena količinsko največja in najbolj kakovostna predelava materialov; zato poudarja, da je treba pri financiranju EU dati prednost dejavnostim, ki so višje v hierarhiji odpadkov, kakor določa okvirna direktiva o odpadkih (da imajo npr. obrati za recikliranje prednost pred odlaganjem odpadkov); poziva Komisijo, naj razmisli o potrebi po izboljšanju in uskladitvi metod izračuna in statistike v zvezi z odpadki, da bi zagotovili zanesljivo podlago za spodbujanje recikliranja;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj se učinkoviteje spoprimejo z nezakonitimi pošiljkami odpadkov, predvsem nevarnih, v tretje države, predvsem pa naj okrepijo nadzorne mehanizme na tem področju; v zvezi s tem spodbuja k oblikovanju evropske „zunanje politike na področju odpadkov“, ki bi težila k temu, da bi tudi zunaj EU širila evropske standarde ravnanja z odpadki; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj se učinkoviteje spoprimejo z nezakonitimi pošiljkami odpadkov, predvsem nevarnih, v tretje države, predvsem pa naj okrepijo nadzorne mehanizme na tem področju; v zvezi s tem spodbuja k oblikovanju evropske „zunanje politike na področju odpadkov“, ki bi težila k temu, da bi tudi zunaj EU širila evropske standarde ravnanja z odpadki;

| 31. | poudarja, da se več kot 20 % živil zavrže, ter poziva Komisijo in države članice h konkretnim ukrepom za znatno zmanjšanje živilskih odpadkov; poudarja tudi, da tu ne gre namreč samo za odmetavanje hrane, pač pa tudi za porabljanje virov pri pripravi in pakiranju živil; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da se več kot 20 % živil zavrže, ter poziva Komisijo in države članice h konkretnim ukrepom za znatno zmanjšanje živilskih odpadkov; poudarja tudi, da tu ne gre namreč samo za odmetavanje hrane, pač pa tudi za porabljanje virov pri pripravi in pakiranju živil;

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj več pozornosti namenijo informiranju, izobraževanju in ozaveščanju, predvsem kar zadeva ločevanje odpadkov, ponovno uporabo in recikliranje, pri tam pa naj upoštevajo, da izobraževanje neposredno vpliva na navade glede učinkovitega izrabljanja virov; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj več pozornosti namenijo informiranju, izobraževanju in ozaveščanju, predvsem kar zadeva ločevanje odpadkov, ponovno uporabo in recikliranje, pri tam pa naj upoštevajo, da izobraževanje neposredno vpliva na navade glede učinkovitega izrabljanja virov;

| 33. | poziva Komisijo, naj širše vključi zakonodajo s področja odpadkov, upoštevaje hierarhijo odpadkov in potrebo po kar največjem zmanjšanju preostalih odpadkov; zato poziva Komisijo, naj do leta 2014 oblikuje predlog za postopno uvedbo splošne prepovedi nastajanja odlagališč na evropski ravni in za postopno odpravo sežiganja odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati ali kompostirati, do konca tega desetletja; to je treba podpreti z ustreznimi prehodnimi ukrepi, vključno z nadaljnjim razvojem skupnih standardov na podlagi vidika življenjskega cikla; poziva Komisijo, naj pregleda cilje s področja recikliranja do leta 2020 iz okvirne direktive o odpadkih; meni, da bi mogel k uresničevanju tega cilja pripomoči tudi davek na odlagališča, ki so ga nekatere države članice že uvedle; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj širše vključi zakonodajo s področja odpadkov, upoštevaje hierarhijo odpadkov in potrebo po kar največjem zmanjšanju preostalih odpadkov; zato poziva Komisijo, naj do leta 2014 oblikuje predlog za postopno uvedbo splošne prepovedi nastajanja odlagališč na evropski ravni in za postopno odpravo sežiganja odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati ali kompostirati, do konca tega desetletja; to je treba podpreti z ustreznimi prehodnimi ukrepi, vključno z nadaljnjim razvojem skupnih standardov na podlagi vidika življenjskega cikla; poziva Komisijo, naj pregleda cilje s področja recikliranja do leta 2020 iz okvirne direktive o odpadkih; meni, da bi mogel k uresničevanju tega cilja pripomoči tudi davek na odlagališča, ki so ga nekatere države članice že uvedle;

| 34. | želi opozoriti, da bi lahko obstoječa odlagališča uporabili kot skladišča surovin (za urbano rudarstvo), čeprav je to področje slabo raziskano; |
| --- | --- |

34.

želi opozoriti, da bi lahko obstoječa odlagališča uporabili kot skladišča surovin (za urbano rudarstvo), čeprav je to področje slabo raziskano;

| 35. | poziva države članice, naj razširijo delo na področju smernic za razvoj standardov za reciklirane materiale prek Evropskega odbora za standardizacijo; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, naj razširijo delo na področju smernic za razvoj standardov za reciklirane materiale prek Evropskega odbora za standardizacijo;

| 36. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo politike težile h kaskadni uporabi naravnih surovin in k izbiranju najbolj energetsko učinkovitih proizvodov z največjo dodano vrednostjo, pri čemer je treba še posebej upoštevati potencial za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo politike težile h kaskadni uporabi naravnih surovin in k izbiranju najbolj energetsko učinkovitih proizvodov z največjo dodano vrednostjo, pri čemer je treba še posebej upoštevati potencial za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov;

| 37. | poziva Komisijo, naj tak kaskadni pristop spodbuja tudi pri uporabi biomase, pri čemer naj imajo recikliranje in proizvodi z najvišjo dodano vrednostjo, ki učinkovito porabljajo vire, na primer proizvodi in industrijski materiali biološkega izvora, prednost pred energijo iz biomase; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj tak kaskadni pristop spodbuja tudi pri uporabi biomase, pri čemer naj imajo recikliranje in proizvodi z najvišjo dodano vrednostjo, ki učinkovito porabljajo vire, na primer proizvodi in industrijski materiali biološkega izvora, prednost pred energijo iz biomase;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo program za ozaveščanje in naj podjetjem, zlasti malim in srednjim, pomagajo z usmerjanjem; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo program za ozaveščanje in naj podjetjem, zlasti malim in srednjim, pomagajo z usmerjanjem;

| 39. | poudarja, da mora pristop življenjskega cikla, če naj bo smiseln, temeljiti na čim natančnejših izračunih; ob tem vztraja, da morajo dobavitelji pri izvajanju direktive o kakovosti goriva uporabljati ločeno privzeto vrednost za katranske peske; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da mora pristop življenjskega cikla, če naj bo smiseln, temeljiti na čim natančnejših izračunih; ob tem vztraja, da morajo dobavitelji pri izvajanju direktive o kakovosti goriva uporabljati ločeno privzeto vrednost za katranske peske;

| 40. | poudarja, da so raziskave, razvoj in inovacije pomembni za hitrejši prehod v Evropo, gospodarno z viri; želi spomniti, da je potrebnih več inovacij, še posebej na področju okolju prijaznega raziskovanja materialov in njihove ekstrakcije, kmetijstva, kemije, obdelave in recikliranja odpadkov, gospodarjenja z vodo, potenciala za ponovno uporabo, nadomeščanja materialov, ki vplivajo na okolje, tehnologij in zasnove za manjšo porabo materialov in energije, obnovljive energije in energetske učinkovitosti; poudarja, da bi uvedba davčnih odbitkov v zvezi z manjšo rabo virov koristila tudi inovacijam, raziskavam in razvoju; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da so raziskave, razvoj in inovacije pomembni za hitrejši prehod v Evropo, gospodarno z viri; želi spomniti, da je potrebnih več inovacij, še posebej na področju okolju prijaznega raziskovanja materialov in njihove ekstrakcije, kmetijstva, kemije, obdelave in recikliranja odpadkov, gospodarjenja z vodo, potenciala za ponovno uporabo, nadomeščanja materialov, ki vplivajo na okolje, tehnologij in zasnove za manjšo porabo materialov in energije, obnovljive energije in energetske učinkovitosti; poudarja, da bi uvedba davčnih odbitkov v zvezi z manjšo rabo virov koristila tudi inovacijam, raziskavam in razvoju;

| 41. | opozarja, da bi morali z učinkovito rabo virov prispevati k okrepitvi tehničnih zmogljivosti EU, s čimer bi v celotni vrednostni verigi zagotovili večji izkoristek surovin (pri rudarjenju, obdelavi, rafiniranju, recikliranju); |
| --- | --- |

41.

opozarja, da bi morali z učinkovito rabo virov prispevati k okrepitvi tehničnih zmogljivosti EU, s čimer bi v celotni vrednostni verigi zagotovili večji izkoristek surovin (pri rudarjenju, obdelavi, rafiniranju, recikliranju);

| 42. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče na področju rudarstva in predelovalne industrije v EU povečati učinkovito rabo virov, da bi povečali konkurenčnost in trajnost, tudi s spodbujanjem uporabe novih tehnologij in povečanjem proizvodnje stranskih proizvodov poleg osnovnih kovin; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče na področju rudarstva in predelovalne industrije v EU povečati učinkovito rabo virov, da bi povečali konkurenčnost in trajnost, tudi s spodbujanjem uporabe novih tehnologij in povečanjem proizvodnje stranskih proizvodov poleg osnovnih kovin;

| 43. | poziva države članice, naj razmislijo o ustanovitvi središč za inovacijsko tehnologijo, ki bi podpirala ekstrakcijo, recikliranje in ponovno uporabo uporabnih sestavin rudarskih odpadkov ter omogočala nadaljnjo uporabo tovrstnih proizvodov iz različnih vrst skladišč odpadkov in gradbeništva, pa tudi okoljsko varno ravnanje s tovrstnimi skladišči; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj razmislijo o ustanovitvi središč za inovacijsko tehnologijo, ki bi podpirala ekstrakcijo, recikliranje in ponovno uporabo uporabnih sestavin rudarskih odpadkov ter omogočala nadaljnjo uporabo tovrstnih proizvodov iz različnih vrst skladišč odpadkov in gradbeništva, pa tudi okoljsko varno ravnanje s tovrstnimi skladišči;

| 44. | opozarja, da je treba uporabljati alternativne proizvode, s katerimi bomo spremenili energetsko in materialno intenzivne vzorce potrošnje, obenem pa dosegli enako stopnjo uspešnosti, ter alternativne surovine in druge materiale, zaradi katerih bodo proizvodni procesi manj energetsko intenzivni; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da je treba uporabljati alternativne proizvode, s katerimi bomo spremenili energetsko in materialno intenzivne vzorce potrošnje, obenem pa dosegli enako stopnjo uspešnosti, ter alternativne surovine in druge materiale, zaradi katerih bodo proizvodni procesi manj energetsko intenzivni;

| 45. | poziva Komisijo, naj preuči posledice davka na vire in primarne surovine, zlasti morebitne stranske učinke, kot so netrajnostna zamenjava, utaja davkov ali preusmeritev gospodarskih dejavnosti v tretje države; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj preuči posledice davka na vire in primarne surovine, zlasti morebitne stranske učinke, kot so netrajnostna zamenjava, utaja davkov ali preusmeritev gospodarskih dejavnosti v tretje države;

| 46. | poudarja pomen spretnosti in usposabljanja; Komisijo in države članice poziva, naj v zvezi s tem v tesnem dialogu sodelujejo s socialnimi partnerji, akademskimi krogi in industrijo; poziva jih tudi, naj v sodelovanju z industrijo in akademskimi krogi prek posebnih univerzitetnih programov in štipendij podpirajo učinkovito rabo virov; zato podpira programe izmenjave na tem področju, kot je program Erasmus Mundus na področju rudnin in okolja. |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen spretnosti in usposabljanja; Komisijo in države članice poziva, naj v zvezi s tem v tesnem dialogu sodelujejo s socialnimi partnerji, akademskimi krogi in industrijo; poziva jih tudi, naj v sodelovanju z industrijo in akademskimi krogi prek posebnih univerzitetnih programov in štipendij podpirajo učinkovito rabo virov; zato podpira programe izmenjave na tem področju, kot je program Erasmus Mundus na področju rudnin in okolja.

| 47. | poudarja, da je treba vlagati v recikliranje surovin in redkih zemljin, saj imajo pridobivanje, rafiniranje in recikliranje teh elementov hude okoljske posledice, razen če se z njimi ustrezno ravna; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je treba vlagati v recikliranje surovin in redkih zemljin, saj imajo pridobivanje, rafiniranje in recikliranje teh elementov hude okoljske posledice, razen če se z njimi ustrezno ravna;

Naravni kapital in ekosistemske storitve

| 48. | poudarja, da je biotska raznovrstnost zaradi ekosistemskih storitev, ki jih zagotavlja, poglavitna za človekov obstoj in blaginjo družb, tako neposredno kot posredno; pozdravlja in podpira strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, z vsemi njenimi cilji in ukrepi; poudarja, kako pomembno je vključevati varstvo biotske raznovrstnosti, tudi v Evropi, gospodarni z viri; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je biotska raznovrstnost zaradi ekosistemskih storitev, ki jih zagotavlja, poglavitna za človekov obstoj in blaginjo družb, tako neposredno kot posredno; pozdravlja in podpira strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, z vsemi njenimi cilji in ukrepi; poudarja, kako pomembno je vključevati varstvo biotske raznovrstnosti, tudi v Evropi, gospodarni z viri;

| 49. | v skladu s tem pozdravlja dejstvo, da so bili pripravljeni posebni ukrepi za nadzor nad invazivnimi vrstami, in poziva, naj se ti ukrepi nemudoma začnejo izvajati; |
| --- | --- |

49.

v skladu s tem pozdravlja dejstvo, da so bili pripravljeni posebni ukrepi za nadzor nad invazivnimi vrstami, in poziva, naj se ti ukrepi nemudoma začnejo izvajati;

| 50. | poudarja, da je voda pomembna kot poglavitni naravni vir za človeka in ekosisteme; želi spomniti na vse večje pritiske na razpoložljivost in kakovost varnih in stalnih vodnih virov zaradi krčenja gozdov, širjenja mest, demografske in gospodarske rasti ter podnebnih sprememb; poudarja potrebo po večravenskem pristopu pri gospodarjenju z vodnimi viri ter izpostavlja vlogo lokalnih in regionalnih organov v zvezi z vodilno pobudo za Evropo, učinkovito z viri; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je voda pomembna kot poglavitni naravni vir za človeka in ekosisteme; želi spomniti na vse večje pritiske na razpoložljivost in kakovost varnih in stalnih vodnih virov zaradi krčenja gozdov, širjenja mest, demografske in gospodarske rasti ter podnebnih sprememb; poudarja potrebo po večravenskem pristopu pri gospodarjenju z vodnimi viri ter izpostavlja vlogo lokalnih in regionalnih organov v zvezi z vodilno pobudo za Evropo, učinkovito z viri;

| 51. | poziva Komisijo, naj izračuna tudi stroške okoljske škode, ki je posledica kmetijske in ribiške politike EU, ter to objavi; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj izračuna tudi stroške okoljske škode, ki je posledica kmetijske in ribiške politike EU, ter to objavi;

| 52. | poziva Komisijo, naj izkoristi najboljšo prakso na področju učinkovite rabe virov ter pripravi primerna merila in začne pilotne projekte za več virov, na primer fosfor, da bomo do leta 2020 dosegli skoraj 100-odstotno ponovno uporabo ter optimizirali njihovo rabo in recikliranje; poudarja, da bi morala take projekte financirati EU; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj izkoristi najboljšo prakso na področju učinkovite rabe virov ter pripravi primerna merila in začne pilotne projekte za več virov, na primer fosfor, da bomo do leta 2020 dosegli skoraj 100-odstotno ponovno uporabo ter optimizirali njihovo rabo in recikliranje; poudarja, da bi morala take projekte financirati EU;

| 53. | meni, da je treba z evropskimi viri ravnati bolj strateško in okoljsko sprejemljivo; meni, da si je treba bolj prizadevati za gospodarjenje z obstoječimi viri v EU, predvsem minerali, kovinami in lesom ter viri energije, kot so fosilna goriva; poudarja, da ima EU potencial za pokrivanje lastnih potreb po surovinah, in poziva k zmanjšanju njene odvisnosti od uvoza surovin, pridobljenih z okoljsko netrajnostnimi metodami; |
| --- | --- |

53.

meni, da je treba z evropskimi viri ravnati bolj strateško in okoljsko sprejemljivo; meni, da si je treba bolj prizadevati za gospodarjenje z obstoječimi viri v EU, predvsem minerali, kovinami in lesom ter viri energije, kot so fosilna goriva; poudarja, da ima EU potencial za pokrivanje lastnih potreb po surovinah, in poziva k zmanjšanju njene odvisnosti od uvoza surovin, pridobljenih z okoljsko netrajnostnimi metodami;

| 54. | meni, da bi se morale panoge v državah članicah vse bolj zanašati na domače surovine; poudarja, da bi moralo gospodarjenje z domačimi viri zagotoviti, da se ne bodo zapravljali; |
| --- | --- |

54.

meni, da bi se morale panoge v državah članicah vse bolj zanašati na domače surovine; poudarja, da bi moralo gospodarjenje z domačimi viri zagotoviti, da se ne bodo zapravljali;

| 55. | poudarja, kako pomembno je trajnostno kmetijstvo, saj pripomore k zmanjšanju rabe zemljišč zaradi uvoza in evropskega ogljičnega odtisa; |
| --- | --- |

55.

poudarja, kako pomembno je trajnostno kmetijstvo, saj pripomore k zmanjšanju rabe zemljišč zaradi uvoza in evropskega ogljičnega odtisa;

| 56. | meni, da je večja ozaveščenost potrošnikov odločilna pri učinkovitejši rabi virov na področju potrošnje hrane, in podpira pobude na lokalni in nacionalni ravni ter ravni EU za bolj trajnostne vzorce potrošnje hrane; |
| --- | --- |

56.

meni, da je večja ozaveščenost potrošnikov odločilna pri učinkovitejši rabi virov na področju potrošnje hrane, in podpira pobude na lokalni in nacionalni ravni ter ravni EU za bolj trajnostne vzorce potrošnje hrane;

| 57. | opozarja na vlogo obnovljivih naravnih virov, kot so gozdovi, pri učinkoviti rabi virov; poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo obnovljivih, okolju prijaznih surovin in drugih materialov biološkega izvora, ki jih je mogoče reciklirati; zlasti poudarja, da je uporaba obnovljivih materialov z nizkimi emisijami, kot je les, pri gradnji gospodarna z viri; |
| --- | --- |

57.

opozarja na vlogo obnovljivih naravnih virov, kot so gozdovi, pri učinkoviti rabi virov; poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo obnovljivih, okolju prijaznih surovin in drugih materialov biološkega izvora, ki jih je mogoče reciklirati; zlasti poudarja, da je uporaba obnovljivih materialov z nizkimi emisijami, kot je les, pri gradnji gospodarna z viri;

| 58. | poudarja, da je treba okrepiti varstvo gozdov v EU, pa tudi sredstva za preprečevanje tveganj na tem področju, saj so gozdarski viri in okoljske značilnosti lesa izredno pomemben naravni kapital; poziva k oblikovanju instrumentov za financiranje ukrepov za preprečevanje gozdnih požarov in napadov škodljivcev; poziva Komisijo, naj skupaj z lesno industrijo preuči možnosti uvedbe konkretnih ukrepov za trajnostno izkoriščanje gozdarskih virov, predvsem s pilotnimi projekti; poziva k boljši uporabi obstoječih gozdarskih ukrepov v okviru različnih politik EU, da bi izboljšali gospodarsko vrednost gozdov in zagotovili večjo razpoložljivost lesa kot materiala, na primer s programom ponovnega pogozdovanja v programih za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je treba okrepiti varstvo gozdov v EU, pa tudi sredstva za preprečevanje tveganj na tem področju, saj so gozdarski viri in okoljske značilnosti lesa izredno pomemben naravni kapital; poziva k oblikovanju instrumentov za financiranje ukrepov za preprečevanje gozdnih požarov in napadov škodljivcev; poziva Komisijo, naj skupaj z lesno industrijo preuči možnosti uvedbe konkretnih ukrepov za trajnostno izkoriščanje gozdarskih virov, predvsem s pilotnimi projekti; poziva k boljši uporabi obstoječih gozdarskih ukrepov v okviru različnih politik EU, da bi izboljšali gospodarsko vrednost gozdov in zagotovili večjo razpoložljivost lesa kot materiala, na primer s programom ponovnega pogozdovanja v programih za razvoj podeželja;

| 59. | poudarja, da izgube hranil v okolju zaradi kmetijske proizvodnje povzročajo velike zunanje stroške za ekosisteme, zdravje ljudi in podnebje; poziva Komisijo, naj uvede sodobne tehnike ravnanja s hranili, da bi kljub vse intenzivnejši proizvodnji zmanjšali izgube hranil; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da izgube hranil v okolju zaradi kmetijske proizvodnje povzročajo velike zunanje stroške za ekosisteme, zdravje ljudi in podnebje; poziva Komisijo, naj uvede sodobne tehnike ravnanja s hranili, da bi kljub vse intenzivnejši proizvodnji zmanjšali izgube hranil;

| 60. | poudarja, da je sveženj reform skupne ribiške politike bistveni element vodilne pobude za Evropo, gospodarno z viri; meni, da je treba obravnavati vprašanja največjega trajnostnega donosa, preprečevanja zavržkov, čistejših in učinkovitejših motorjev, bolj selektivne ribiške opreme, enakih konkurenčnih pogojev na mednarodni ravni in presežne zmogljivosti flot ter tako zagotoviti okoljsko in ekonomsko trden sektor ribištva in ribogojstva; poleg tega poudarja, da so male priobalne flote družbeno in gospodarsko pomembne; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je sveženj reform skupne ribiške politike bistveni element vodilne pobude za Evropo, gospodarno z viri; meni, da je treba obravnavati vprašanja največjega trajnostnega donosa, preprečevanja zavržkov, čistejših in učinkovitejših motorjev, bolj selektivne ribiške opreme, enakih konkurenčnih pogojev na mednarodni ravni in presežne zmogljivosti flot ter tako zagotoviti okoljsko in ekonomsko trden sektor ribištva in ribogojstva; poleg tega poudarja, da so male priobalne flote družbeno in gospodarsko pomembne;

Upravljanje in spremljanje

| 61. | poziva Komisijo, naj v posvetovanju z vsemi glavnimi zainteresiranimi stranmi sprejme vzdržljive in zlahka razumljive kazalnike, na primer za vpliv na zemljišča, porabo vode, uporabo materialov in ogljični odtis, s katerimi se bo spremljal napredek pri doseganju ciljev; kazalniki bi morali temeljiti na učinkovitih računovodskih orodjih ter doslednih in splošno sprejetih znanstveno utemeljenih metodologijah, morali bi biti tudi izrecno opredeljeni, da bi se uporabljali po vsej EU pri oblikovanju politike in za zasebne akterje; poleg tega bi morali upoštevati vplive v vsem življenjskem ciklu in omogočati merjenje virov, ki vstopajo v gospodarstvo, da bi obravnavali vse vidike pomanjkanja virov, tudi skrite tokove; opozarja, da predlagani kazalnik produktivnosti virov ne bo zagotovil potrebnih informacij; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj v posvetovanju z vsemi glavnimi zainteresiranimi stranmi sprejme vzdržljive in zlahka razumljive kazalnike, na primer za vpliv na zemljišča, porabo vode, uporabo materialov in ogljični odtis, s katerimi se bo spremljal napredek pri doseganju ciljev; kazalniki bi morali temeljiti na učinkovitih računovodskih orodjih ter doslednih in splošno sprejetih znanstveno utemeljenih metodologijah, morali bi biti tudi izrecno opredeljeni, da bi se uporabljali po vsej EU pri oblikovanju politike in za zasebne akterje; poleg tega bi morali upoštevati vplive v vsem življenjskem ciklu in omogočati merjenje virov, ki vstopajo v gospodarstvo, da bi obravnavali vse vidike pomanjkanja virov, tudi skrite tokove; opozarja, da predlagani kazalnik produktivnosti virov ne bo zagotovil potrebnih informacij;

| 62. | ponovno poudarja, da je pomembno opredeliti sklop doslednih, merljivih, jasnih in preverljivih sektorskih ciljev ter tudi skupnega cilja, da bi uresničili vizijo in faze časovnega okvira; priznava, da je tematika kompleksna in da je zato potrebna trdna znanstvena podlaga; poziva Komisijo, naj na osnovi tega najkasneje v letu dni po sprejetju ustreznih kazalnikov predstavi konkreten predlog za tovrstne cilje za EU in države članice ter naj zagotovi, da bodo vse politike EU skladne z zastavljenimi cilji; meni, da bi morale faze časovnega okvira veljati za cilje, dokler ne bodo določeni podrobnejši cilji; poziva države članice, naj vključijo ustrezne cilje tudi v svoje strategije za učinkovito rabo virov; |
| --- | --- |

62.

ponovno poudarja, da je pomembno opredeliti sklop doslednih, merljivih, jasnih in preverljivih sektorskih ciljev ter tudi skupnega cilja, da bi uresničili vizijo in faze časovnega okvira; priznava, da je tematika kompleksna in da je zato potrebna trdna znanstvena podlaga; poziva Komisijo, naj na osnovi tega najkasneje v letu dni po sprejetju ustreznih kazalnikov predstavi konkreten predlog za tovrstne cilje za EU in države članice ter naj zagotovi, da bodo vse politike EU skladne z zastavljenimi cilji; meni, da bi morale faze časovnega okvira veljati za cilje, dokler ne bodo določeni podrobnejši cilji; poziva države članice, naj vključijo ustrezne cilje tudi v svoje strategije za učinkovito rabo virov;

| 63. | poudarja, da so posebni kazalniki učinkovite rabe virov odločilnega pomena na vseh področjih politike, in poziva Komisijo, naj jih vključi v vse svoje presoje vplivov; poleg tega meni, da bi moral biti obvezni del vsake presoje vplivov tudi pregled konkurenčnosti, kakor je predvideno v sporočilu Komisije COM(2010)0614; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da so posebni kazalniki učinkovite rabe virov odločilnega pomena na vseh področjih politike, in poziva Komisijo, naj jih vključi v vse svoje presoje vplivov; poleg tega meni, da bi moral biti obvezni del vsake presoje vplivov tudi pregled konkurenčnosti, kakor je predvideno v sporočilu Komisije COM(2010)0614;

| 64. | poziva Komisijo, naj uveljavi popolno izvajanje veljavne zakonodaje, zlasti v zvezi z vodo, da bi kar najbolje izkoristili vse priložnosti; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj uveljavi popolno izvajanje veljavne zakonodaje, zlasti v zvezi z vodo, da bi kar najbolje izkoristili vse priložnosti;

| 65. | pozdravlja direktivo o kakovosti goriv EU kot pomemben korak v pristopu do rabe virov, ki upošteva življenjski cikel, ter poudarja, da morajo dobavitelji pri izvajanju te direktive uporabiti ločene privzete vrednosti za katranski pesek; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja direktivo o kakovosti goriv EU kot pomemben korak v pristopu do rabe virov, ki upošteva življenjski cikel, ter poudarja, da morajo dobavitelji pri izvajanju te direktive uporabiti ločene privzete vrednosti za katranski pesek;

| 66. | meni, da bi moral sedmi okoljski akcijski program zagotoviti ustrezen politični okvir za uresničitev vizije ter faz in ciljev časovnega okvira za Evropo, gospodarno z viri; |
| --- | --- |

66.

meni, da bi moral sedmi okoljski akcijski program zagotoviti ustrezen politični okvir za uresničitev vizije ter faz in ciljev časovnega okvira za Evropo, gospodarno z viri;

| 67. | poziva Komisijo, naj pregleda politike EU ter med drugim oceni nacionalne akcijske načrte za obnovljivo energijo in skupno kmetijsko politiko z vidika njihovega vpliva na učinkovito rabo virov; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj pregleda politike EU ter med drugim oceni nacionalne akcijske načrte za obnovljivo energijo in skupno kmetijsko politiko z vidika njihovega vpliva na učinkovito rabo virov;

| 68. | meni, da je učinkovita raba virov v Evropi primeren okvir za ustvarjanje zelenih delovnih mest za vse, brez diskriminacije; |
| --- | --- |

68.

meni, da je učinkovita raba virov v Evropi primeren okvir za ustvarjanje zelenih delovnih mest za vse, brez diskriminacije;

| 69. | vztraja, da učinkovito uporabo virov pogosto ogrožajo okorni upravni postopki; poziva Komisijo, naj poenostavi postopke odobritve, da bi omogočila boljše zagotavljanje učinkovite rabe virov; v zvezi s tem pozdravlja pobudo Komisije glede direktive o preglednosti; |
| --- | --- |

69.

vztraja, da učinkovito uporabo virov pogosto ogrožajo okorni upravni postopki; poziva Komisijo, naj poenostavi postopke odobritve, da bi omogočila boljše zagotavljanje učinkovite rabe virov; v zvezi s tem pozdravlja pobudo Komisije glede direktive o preglednosti;

| 70. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo kampanje javnega obveščanja in izobraževanja, usmerjene k zagotavljanju večje sprejetosti izdelkov iz recikliranih odpadkov; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo kampanje javnega obveščanja in izobraževanja, usmerjene k zagotavljanju večje sprejetosti izdelkov iz recikliranih odpadkov;

| 71. | poziva k sprejetju ukrepov, ki bodo zagotovili, da bo najbolj gospodarna raba virov bistveno načelo v regionalni politiki; poudarja, da bi se z gospodarno rabo virov morali ukvarjati tudi na regionalni in lokalni ravni ob upoštevanju zmožnosti, pomanjkljivosti in različnih stopenj razvitosti evropskih regij; poudarja tudi, da morajo lokalni in regionalni organi ukrepe za gospodarno rabo virov uskladiti s strategijo EU 2020; |
| --- | --- |

71.

poziva k sprejetju ukrepov, ki bodo zagotovili, da bo najbolj gospodarna raba virov bistveno načelo v regionalni politiki; poudarja, da bi se z gospodarno rabo virov morali ukvarjati tudi na regionalni in lokalni ravni ob upoštevanju zmožnosti, pomanjkljivosti in različnih stopenj razvitosti evropskih regij; poudarja tudi, da morajo lokalni in regionalni organi ukrepe za gospodarno rabo virov uskladiti s strategijo EU 2020;

Mednarodna razsežnost

| 72. | meni, da je učinkovita in trajnostna raba ter porazdelitev virov bistveni element industrijske politike EU, ki bi morala sedaj in v prihodnosti dajati pečat tudi zunanjim odnosom Unije; v zvezi s tem meni, da je trgovina z okolju prijaznim blagom in storitvami orodje trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja, ki je koristen tako s trgovinskega kot z okoljskega vidika; |
| --- | --- |

72.

meni, da je učinkovita in trajnostna raba ter porazdelitev virov bistveni element industrijske politike EU, ki bi morala sedaj in v prihodnosti dajati pečat tudi zunanjim odnosom Unije; v zvezi s tem meni, da je trgovina z okolju prijaznim blagom in storitvami orodje trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja, ki je koristen tako s trgovinskega kot z okoljskega vidika;

| 73. | meni, da bi se morala pravičen, odprt in nediskriminatoren večstranski trgovinski sistem in varstvo okolja medsebojno krepiti ter delovati v korist lokalnih skupnosti, če bodo večstranska trgovinska pravila prenovljena tako, da se bodo bolje odzivala na okoljske izzive in osnovne človeške potrebe; |
| --- | --- |

73.

meni, da bi se morala pravičen, odprt in nediskriminatoren večstranski trgovinski sistem in varstvo okolja medsebojno krepiti ter delovati v korist lokalnih skupnosti, če bodo večstranska trgovinska pravila prenovljena tako, da se bodo bolje odzivala na okoljske izzive in osnovne človeške potrebe;

| 74. | poziva Komisijo, naj v tekoča in prihodnja dvostranska ali večstranska pogajanja EU bolj vključi vprašanja v zvezi s surovinami, kot so a) izvozne omejitve in b) naložbeni vidiki; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj v tekoča in prihodnja dvostranska ali večstranska pogajanja EU bolj vključi vprašanja v zvezi s surovinami, kot so a) izvozne omejitve in b) naložbeni vidiki;

| 75. | poudarja, da odprtje svetovnih trgov okolju prijaznemu blagu in storitvam s spodbujanjem trajne rabe ustvarja izvozne možnosti in nova delovna mesta, povezana z razširjanjem novih zelenih tehnologij, inovacij in konkurenčnosti, ter vodi v nižje cene, višjo kakovost in večjo izbiro za potrošnike; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da odprtje svetovnih trgov okolju prijaznemu blagu in storitvam s spodbujanjem trajne rabe ustvarja izvozne možnosti in nova delovna mesta, povezana z razširjanjem novih zelenih tehnologij, inovacij in konkurenčnosti, ter vodi v nižje cene, višjo kakovost in večjo izbiro za potrošnike;

| 76. | pozdravlja dosežke v krogu trgovinskih pogajanj Svetovne trgovinske organizacije iz Dohe v zvezi z zmanjšanjem ali odpravo tarifnih in netarifnih ovir pri trgovini z okolju prijaznim blagom in storitvami, ter odločno poziva udeležene strani, naj si ne glede na prihodnost kroga iz Dohe še naprej prizadevajo za jasno opredelitev okolju prijaznega blaga in storitev, ki bo zajemala družbeno odgovornost gospodarskih družb, okoljske standarde EU ter načela pravične trgovine; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja dosežke v krogu trgovinskih pogajanj Svetovne trgovinske organizacije iz Dohe v zvezi z zmanjšanjem ali odpravo tarifnih in netarifnih ovir pri trgovini z okolju prijaznim blagom in storitvami, ter odločno poziva udeležene strani, naj si ne glede na prihodnost kroga iz Dohe še naprej prizadevajo za jasno opredelitev okolju prijaznega blaga in storitev, ki bo zajemala družbeno odgovornost gospodarskih družb, okoljske standarde EU ter načela pravične trgovine;

| 77. | ponavlja, da morajo vsi veljavni dvostranski in regionalni evropski trgovinski sporazumi vključevati visoko zastavljene cilje o trajnosti, kot v primeru nedavno sklenjenih sporazumov Evropske unije o prosti trgovini z Republiko Korejo, Kolumbijo in Perujem ter Srednjo Ameriko; meni, da bi morale biti zahteve, ki obravnavajo trajnost in okolje, obravnavane enako kot trgovinski vidiki sporazumov, zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo te zahteve v novih sporazumih o prosti trgovini vključene v določbe o reševanju sporov; |
| --- | --- |

77.

ponavlja, da morajo vsi veljavni dvostranski in regionalni evropski trgovinski sporazumi vključevati visoko zastavljene cilje o trajnosti, kot v primeru nedavno sklenjenih sporazumov Evropske unije o prosti trgovini z Republiko Korejo, Kolumbijo in Perujem ter Srednjo Ameriko; meni, da bi morale biti zahteve, ki obravnavajo trajnost in okolje, obravnavane enako kot trgovinski vidiki sporazumov, zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo te zahteve v novih sporazumih o prosti trgovini vključene v določbe o reševanju sporov;

| 78. | meni, da bi lahko vključitev tarifnih preferencialov za okolju prijazno blago in storitve, proizvedene na družbeno odgovoren način, v splošni sistem preferencialov ustvarila dodano vrednost v trgovanju EU z državami v razvoju in dodatno spodbudila doseganje ciljev strategije Evropa 2020 ter dolgoročnih podnebnih in energetskih ciljev Unije; |
| --- | --- |

78.

meni, da bi lahko vključitev tarifnih preferencialov za okolju prijazno blago in storitve, proizvedene na družbeno odgovoren način, v splošni sistem preferencialov ustvarila dodano vrednost v trgovanju EU z državami v razvoju in dodatno spodbudila doseganje ciljev strategije Evropa 2020 ter dolgoročnih podnebnih in energetskih ciljev Unije;

| 79. | meni, da je v okviru konference Rio+20 in priprav nanjo potrebna nova okrepljena razprava, zlasti na temo učinkovitosti prostovoljnega značaja družbene odgovornosti gospodarskih družb, v katero bodo vključene vse države članice ZN, civilna družba in sindikati; |
| --- | --- |

79.

meni, da je v okviru konference Rio+20 in priprav nanjo potrebna nova okrepljena razprava, zlasti na temo učinkovitosti prostovoljnega značaja družbene odgovornosti gospodarskih družb, v katero bodo vključene vse države članice ZN, civilna družba in sindikati;

| 80. | poudarja, da ekološke inovacije v EU spodbujajo učinkovitejšo rabo virov tudi zunaj naših meja ter tako zmanjšujejo izčrpavanje svetovnih virov; zato poziva države članice, naj okrepijo svoje strategije za učinkovito rabo virov in si delijo znanje na svetovnih forumih, na primer na vrhunskem srečanju Rio+20; vztraja, da hitro rastoča svetovna potrošnja in krčenje zalog surovin kažejo na potrebo po naložbah v učinkovito rabo virov po vsem svetu; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da ekološke inovacije v EU spodbujajo učinkovitejšo rabo virov tudi zunaj naših meja ter tako zmanjšujejo izčrpavanje svetovnih virov; zato poziva države članice, naj okrepijo svoje strategije za učinkovito rabo virov in si delijo znanje na svetovnih forumih, na primer na vrhunskem srečanju Rio+20; vztraja, da hitro rastoča svetovna potrošnja in krčenje zalog surovin kažejo na potrebo po naložbah v učinkovito rabo virov po vsem svetu;

| 81. | poudarja, da bi bilo lahko prihodnje vrhunsko srečanje o Zemlji Rio+20 pomemben forum za razprave o učinkoviti rabi virov in trajnostnem razvoju; meni, da bi lahko novi sveženj ciljev trajnostnega razvoja zapolnil vrzeli razvojnih ciljev tisočletja in postal nov trden svetovni projekt, ki priznava neločljive povezave med okoljem in vsemi razsežnostmi razvoja; odločno poziva EU in njene države članice, naj imajo na tej konferenci odločno in pozitivno vlogo, da bi dosegli izzive vzpostavitve vključujočega in zelenega gospodarstva na svetovni ravni; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da bi bilo lahko prihodnje vrhunsko srečanje o Zemlji Rio+20 pomemben forum za razprave o učinkoviti rabi virov in trajnostnem razvoju; meni, da bi lahko novi sveženj ciljev trajnostnega razvoja zapolnil vrzeli razvojnih ciljev tisočletja in postal nov trden svetovni projekt, ki priznava neločljive povezave med okoljem in vsemi razsežnostmi razvoja; odločno poziva EU in njene države članice, naj imajo na tej konferenci odločno in pozitivno vlogo, da bi dosegli izzive vzpostavitve vključujočega in zelenega gospodarstva na svetovni ravni;

*

* *

| 82. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

82.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0364.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0014.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/69 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/69

---

Četrtek, 24. maj 2012Pobuda Priložnosti za mlade

P7_TA(2012)0224

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o pobudi Priložnosti za mlade (2012/2617(RSP))

2013/C 264 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 26. aprila 2012 o pobudi Priložnosti za mlade (O-000106/2012 – B7-0113/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 26. aprila 2012 o pobudi Priložnosti za mlade (O-000106/2012 – B7-0113/2012),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 17. junija 2010 o strategiji Evropa 2020 in njenih petih krovnih ciljih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 17. junija 2010 o strategiji Evropa 2020 in njenih petih krovnih ciljih,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pobuda Priložnosti za mlade“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pobuda Priložnosti za mlade“ (COM(2011)0933),

| — | ob upoštevanju svežnja o zaposlovanju z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“, ki ga je Komisija predstavila 18. aprila 2012 (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja o zaposlovanju z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“, ki ga je Komisija predstavila 18. aprila 2012 (COM(2012)0173),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pobuda Mladi in mobilnost za izkoriščanje potenciala mladih pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropski uniji“ (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pobuda Mladi in mobilnost za izkoriščanje potenciala mladih pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropski uniji“ (COM(2010)0477),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Letni pregled rasti 2012“ (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Letni pregled rasti 2012“ (COM(2011)0815),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o spodbujanju zaposlovanja mladih za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, sprejetih 17. junija 2011 v Luksemburgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o spodbujanju zaposlovanja mladih za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, sprejetih 17. junija 2011 v Luksemburgu,

| — | ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 30. januarja 2012 z naslovom „Za konsolidacijo, ki bo pospeševala rast, in za rast, ki bo ustvarjala delovna mesta“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 30. januarja 2012 z naslovom „Za konsolidacijo, ki bo pospeševala rast, in za rast, ki bo ustvarjala delovna mesta“,

| — | ob upoštevanju pisma o brezposelnosti med mladimi, ki ga je predsednik Komisije Barroso 31. januarja 2012 poslal osmim državam članicam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma o brezposelnosti med mladimi, ki ga je predsednik Komisije Barroso 31. januarja 2012 poslal osmim državam članicam,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (SOC)450 z dne 28. marca 2012 o sporočilu Komisije COM(2011)0933 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (SOC)450 z dne 28. marca 2012 o sporočilu Komisije COM(2011)0933 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij,

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu,

| — | ob upoštevanju členov 15, 31 in 32 Evropske listine o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 15, 31 in 32 Evropske listine o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Naslova XII Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Naslova XII Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je Evropski parlament izrazil svoje stališče o spodbujanju dostopa mladih do trga dela in krepitvi statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom v svoji resoluciji iz leta 2010, v kateri je pozval Evropsko komisijo, države članice, socialne partnerje in druge zainteresirane strani, naj v skladu s svojimi pristojnostmi med drugim:






  — | čim prej začnejo s pripravo strategij, gospodarskih politik in politik trga dela za ustvarjanje več in boljših delovnih mest za mlade ter tako preprečijo, da bi mladi pristali v pasti negotovosti, ko opravljajo zaporedje začasnih del in neplačanih pripravništev, ki vodijo v nobeno izboljšanje plač in delovnih pogojev ali do stabilnejših oblik zaposlitve; |
| --- | --- | --- |

A.

ker je Evropski parlament izrazil svoje stališče o spodbujanju dostopa mladih do trga dela in krepitvi statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom v svoji resoluciji iz leta 2010, v kateri je pozval Evropsko komisijo, države članice, socialne partnerje in druge zainteresirane strani, naj v skladu s svojimi pristojnostmi med drugim:

—

čim prej začnejo s pripravo strategij, gospodarskih politik in politik trga dela za ustvarjanje več in boljših delovnih mest za mlade ter tako preprečijo, da bi mladi pristali v pasti negotovosti, ko opravljajo zaporedje začasnih del in neplačanih pripravništev, ki vodijo v nobeno izboljšanje plač in delovnih pogojev ali do stabilnejših oblik zaposlitve;

| — | podprejo nacionalne politike trga dela, izobraževanja in usposabljanja z uvedbo zaposlitvenega jamstva za mlade, ki bo vsem mladim v EU zagotavljalo, da bodo imeli po največ štirih mesecih brezposelnosti pravico do ponudbe zaposlitve, pripravništva, dodatnega usposabljanja ali kombinacije dela in usposabljanja; |
| --- | --- |

—

podprejo nacionalne politike trga dela, izobraževanja in usposabljanja z uvedbo zaposlitvenega jamstva za mlade, ki bo vsem mladim v EU zagotavljalo, da bodo imeli po največ štirih mesecih brezposelnosti pravico do ponudbe zaposlitve, pripravništva, dodatnega usposabljanja ali kombinacije dela in usposabljanja;

| — | okrepijo prizadevanja za zmanjšanje števila predčasnih prekinitev šolanja in za razvoj strategij, s katerimi se dosežejo mladi, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje; |
| --- | --- |

—

okrepijo prizadevanja za zmanjšanje števila predčasnih prekinitev šolanja in za razvoj strategij, s katerimi se dosežejo mladi, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje;

| — | izboljšajo povezave med izobraževanjem in svetom dela z boljšim prilagajanjem učnih načrtov potrebam trga dela, zagotavljanjem kakovostnih pripravništev, ki ponujajo dostojno plačo in primerne delovne pogoje, uvedbo evropske listine kakovosti za pripravništva, ki bo določala minimalne standarde pripravništva in tako zagotavljala njihovo izobraževalno vrednost in preprečevala izkoriščanje in obenem zagotavljala socialno zaščito, ter z ustvarjanjem večjega števila in boljših pripravniških mest v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da se mladim olajša prehod iz izobraževanja v zaposlitev; |
| --- | --- |

—

izboljšajo povezave med izobraževanjem in svetom dela z boljšim prilagajanjem učnih načrtov potrebam trga dela, zagotavljanjem kakovostnih pripravništev, ki ponujajo dostojno plačo in primerne delovne pogoje, uvedbo evropske listine kakovosti za pripravništva, ki bo določala minimalne standarde pripravništva in tako zagotavljala njihovo izobraževalno vrednost in preprečevala izkoriščanje in obenem zagotavljala socialno zaščito, ter z ustvarjanjem večjega števila in boljših pripravniških mest v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da se mladim olajša prehod iz izobraževanja v zaposlitev;

| — | okrepijo prizadevanja za oblikovanje in izvajanje evropskega sistema za potrjevanje in priznavanje formalne in neformalne izobrazbe, s čimer se izboljša mobilnost na trgu dela tako znotraj držav kot čez meje; |
| --- | --- |

—

okrepijo prizadevanja za oblikovanje in izvajanje evropskega sistema za potrjevanje in priznavanje formalne in neformalne izobrazbe, s čimer se izboljša mobilnost na trgu dela tako znotraj držav kot čez meje;

| — | zagotovijo vključujoče politike za preprečevanje diskriminacije mladih in odzivanje na potrebe skupin, ki se pogosto soočajo s svojevrstnimi ovirami pri vstopanju na trg dela, kot so mladi migranti, mladi starši, mladi Romi in invalidi; |
| --- | --- |

—

zagotovijo vključujoče politike za preprečevanje diskriminacije mladih in odzivanje na potrebe skupin, ki se pogosto soočajo s svojevrstnimi ovirami pri vstopanju na trg dela, kot so mladi migranti, mladi starši, mladi Romi in invalidi;

| B. | ker zaradi ne pretirano bleščečega gospodarskega okrevanja po letu 2010 brezposelnost ponovno narašča – povprečna brezposelnost v Evropski uniji dosega 10 %, brezposelnost mladih pa presega 22 % – ter gospodarske napovedi kažejo na novo obdobje gospodarske stagnacije z nadaljnjo rastjo ravni brezposelnosti in brez obetov, da bi v bližnji prihodnosti prišlo do gospodarskega okrevanja s številnimi novimi delovnimi mesti; |
| --- | --- |

B.

ker zaradi ne pretirano bleščečega gospodarskega okrevanja po letu 2010 brezposelnost ponovno narašča – povprečna brezposelnost v Evropski uniji dosega 10 %, brezposelnost mladih pa presega 22 % – ter gospodarske napovedi kažejo na novo obdobje gospodarske stagnacije z nadaljnjo rastjo ravni brezposelnosti in brez obetov, da bi v bližnji prihodnosti prišlo do gospodarskega okrevanja s številnimi novimi delovnimi mesti;

| C. | ker se položaj mladih pri zaposlovanju zelo razlikuje med državami članicami, saj so stopnje brezposelnosti v nekaterih državah krepko pod 10 %, v državah, ki jih je kriza najbolj prizadela, pa dosegajo skoraj 50 %; |
| --- | --- |

C.

ker se položaj mladih pri zaposlovanju zelo razlikuje med državami članicami, saj so stopnje brezposelnosti v nekaterih državah krepko pod 10 %, v državah, ki jih je kriza najbolj prizadela, pa dosegajo skoraj 50 %;

| D. | ker se je z brezposelnostjo mladih mogoče smiselno spoprijeti le, če se jo analizira ob upoštevanju splošnega stanja na področju zaposlovanja v državi članici in celovitega okvira gospodarske politike, v katerega je vključen nacionalni trg dela; |
| --- | --- |

D.

ker se je z brezposelnostjo mladih mogoče smiselno spoprijeti le, če se jo analizira ob upoštevanju splošnega stanja na področju zaposlovanja v državi članici in celovitega okvira gospodarske politike, v katerega je vključen nacionalni trg dela;

| E. | ker je pomanjkanje novih delovnih mest eden od razlogov za visoko raven brezposelnosti med mladimi; |
| --- | --- |

E.

ker je pomanjkanje novih delovnih mest eden od razlogov za visoko raven brezposelnosti med mladimi;

| F. | ker negativne posledice finančne in gospodarske krize ter zlasti krize zaradi dolga držav v evroobmočju še bolj resno vplivajo na mlade – zlasti tiste, ki niso zaključili obveznega šolanja ali pridobili srednješolske izobrazbe oziroma pri tem niso bili uspešni, tiste, ki se spoprijemajo z dolgotrajno brezposelnostjo in družbenim izključevanjem, ter tiste, ki živijo v gospodarsko šibkejših regijah –, mladi pa so zaradi tega v slabšem položaju kot prej; |
| --- | --- |

F.

ker negativne posledice finančne in gospodarske krize ter zlasti krize zaradi dolga držav v evroobmočju še bolj resno vplivajo na mlade – zlasti tiste, ki niso zaključili obveznega šolanja ali pridobili srednješolske izobrazbe oziroma pri tem niso bili uspešni, tiste, ki se spoprijemajo z dolgotrajno brezposelnostjo in družbenim izključevanjem, ter tiste, ki živijo v gospodarsko šibkejših regijah –, mladi pa so zaradi tega v slabšem položaju kot prej;

| G. | ker zaskrbljujoča rast brezposelnosti med mladimi ogroža ekonomsko in družbeno prihodnost številnih mladih v Evropski uniji, ki drago plačujejo za krizo; |
| --- | --- |

G.

ker zaskrbljujoča rast brezposelnosti med mladimi ogroža ekonomsko in družbeno prihodnost številnih mladih v Evropski uniji, ki drago plačujejo za krizo;

| H. | ker je za boj proti brezposelnosti mladih potrebnih več naložb v izobraževanje in usposabljanje v EU; |
| --- | --- |

H.

ker je za boj proti brezposelnosti mladih potrebnih več naložb v izobraževanje in usposabljanje v EU;

| I. | ker učinkoviti ukrepi vključujejo prehajanje delavcev iz industrij in sektorjev, ki so v zatonu, v tiste, ki rastejo ter poganjajo inovacije in ustvarjajo nova delovna mesta; |
| --- | --- |

I.

ker učinkoviti ukrepi vključujejo prehajanje delavcev iz industrij in sektorjev, ki so v zatonu, v tiste, ki rastejo ter poganjajo inovacije in ustvarjajo nova delovna mesta;

| J. | ker je Evropski svet 17. junija 2010 dosegel dogovor o strategiji Evropa 2020 in petih krovnih ciljih, ki vključujejo:






  — | zmanjšanje osipa v šolah pod 10 %; |
| --- | --- | --- |

J.

ker je Evropski svet 17. junija 2010 dosegel dogovor o strategiji Evropa 2020 in petih krovnih ciljih, ki vključujejo:

—

zmanjšanje osipa v šolah pod 10 %;

| — | povečanje deleža oseb, starih med 30 in 34 let, s končano visokošolsko izobrazbo na vsaj 40 %; |
| --- | --- |

—

povečanje deleža oseb, starih med 30 in 34 let, s končano visokošolsko izobrazbo na vsaj 40 %;

| — | prizadevanja za zagotovitev 75-odstotne stopnje zaposlenosti žensk in moških v starosti med 20 in 64 let, tudi z večjo udeležbo mladih, starejših delavcev in nizkokvalificiranih delavcev ter boljšim vključevanjem zakonitih priseljencev; |
| --- | --- |

—

prizadevanja za zagotovitev 75-odstotne stopnje zaposlenosti žensk in moških v starosti med 20 in 64 let, tudi z večjo udeležbo mladih, starejših delavcev in nizkokvalificiranih delavcev ter boljšim vključevanjem zakonitih priseljencev;

| — | spodbujanje socialnega vključevanja, zlasti z zmanjšanjem revščine, da bi vsaj 20 milijonov ljudi obvarovali pred revščino in izključenostjo; |
| --- | --- |

—

spodbujanje socialnega vključevanja, zlasti z zmanjšanjem revščine, da bi vsaj 20 milijonov ljudi obvarovali pred revščino in izključenostjo;

| K. | ker Evropska komisija v svojem sporočilu o aktu za enotni trg pravilno navaja, da ima nadaljnje poglabljanje enotnega trga potencial za ustvarjanje delovnih mest in blaginje, ki so nujno potrebna za gospodarski preobrat in za spopadanje s trenutno gospodarsko krizo; |
| --- | --- |

K.

ker Evropska komisija v svojem sporočilu o aktu za enotni trg pravilno navaja, da ima nadaljnje poglabljanje enotnega trga potencial za ustvarjanje delovnih mest in blaginje, ki so nujno potrebna za gospodarski preobrat in za spopadanje s trenutno gospodarsko krizo;

| L. | ker Evropska komisija v svojem sporočilu o pobudi Mladi in mobilnost spodbuja države članice, naj uvedejo jamstvo za mlade, in jih posledično poziva, naj storijo več za izvajane tovrstnih jamstev; |
| --- | --- |

L.

ker Evropska komisija v svojem sporočilu o pobudi Mladi in mobilnost spodbuja države članice, naj uvedejo jamstvo za mlade, in jih posledično poziva, naj storijo več za izvajane tovrstnih jamstev;

| M. | ker so člani Evropskega sveta med svojim srečanjem 30. januarja 2012 objavili izjavo, v kateri pozivajo države članice, naj izboljšajo ponudbo delovne sile in zmanjšajo brezposelnost med mladimi, ter sklenili, da si je treba „zastaviti [...] cilj, da bi mladi v nekaj mesecih po koncu šolanja prejeli kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljevanje izobraževanja, vajeništvo ali pripravništvo“; |
| --- | --- |

M.

ker so člani Evropskega sveta med svojim srečanjem 30. januarja 2012 objavili izjavo, v kateri pozivajo države članice, naj izboljšajo ponudbo delovne sile in zmanjšajo brezposelnost med mladimi, ter sklenili, da si je treba „zastaviti [...] cilj, da bi mladi v nekaj mesecih po koncu šolanja prejeli kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljevanje izobraževanja, vajeništvo ali pripravništvo“;

| N. | ker je predsednik Evropske komisije Barroso 31. januarja 2012 poslal pisma osmim državam članicam, v katerih je stopnja brezposelnosti mladih občutno višja od povprečja v EU, v te države članice pa so bile napotene skupine za ukrepanje, da bi razvile načrte za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

N.

ker je predsednik Evropske komisije Barroso 31. januarja 2012 poslal pisma osmim državam članicam, v katerih je stopnja brezposelnosti mladih občutno višja od povprečja v EU, v te države članice pa so bile napotene skupine za ukrepanje, da bi razvile načrte za zaposlovanje mladih;

| O. | ker sta tem osmim državam članicam skupna dejavnika visoka stopnja osipa v šolah in mladi nekvalificirani ljudje, ki iščejo zaposlitev na trgu dela; |
| --- | --- |

O.

ker sta tem osmim državam članicam skupna dejavnika visoka stopnja osipa v šolah in mladi nekvalificirani ljudje, ki iščejo zaposlitev na trgu dela;

| P. | ker bo maja 2012 Evropska komisija predlagala svoja priporočila, prilagojena za vsako državo posebej, v sporočilu o pobudi Priložnosti za mlade pa navaja, da državami članicam, zlasti tistim z najvišjimi stopnjami brezposelnosti mladih, ni treba čakati na ta priporočila, temveč morajo sprejeti odločilne ukrepe za preprečevanje predčasnih prekinitev šolanja, za razvijanje profilov usposobljenosti, po katerih je povpraševanje na trgu dela, za podporo prvim delovnim izkušnjam in usposabljanju na delovnem mestu ter za spodbujanje dostopa do (prve) zaposlitve; |
| --- | --- |

P.

ker bo maja 2012 Evropska komisija predlagala svoja priporočila, prilagojena za vsako državo posebej, v sporočilu o pobudi Priložnosti za mlade pa navaja, da državami članicam, zlasti tistim z najvišjimi stopnjami brezposelnosti mladih, ni treba čakati na ta priporočila, temveč morajo sprejeti odločilne ukrepe za preprečevanje predčasnih prekinitev šolanja, za razvijanje profilov usposobljenosti, po katerih je povpraševanje na trgu dela, za podporo prvim delovnim izkušnjam in usposabljanju na delovnem mestu ter za spodbujanje dostopa do (prve) zaposlitve;

| Q. | ker je predsednik Evropske komisije Barroso med srečanjem Evropskega sveta 30. januarja 2012 napovedal, da je treba še vedno dodeliti 82 milijard EUR sredstev iz strukturnega sklada ter da utegnejo biti ta sredstva prerazporejena; |
| --- | --- |

Q.

ker je predsednik Evropske komisije Barroso med srečanjem Evropskega sveta 30. januarja 2012 napovedal, da je treba še vedno dodeliti 82 milijard EUR sredstev iz strukturnega sklada ter da utegnejo biti ta sredstva prerazporejena;

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o pobudi Priložnosti za mlade, ki nadgrajuje prejšnje pobude Komisije, kot sta Mladi in mobilnost in Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta, ter številne pobude, predstavljene v tem nizu sporočil, a resno dvomi, da je obseg predlaganih ukrepov sorazmeren resnostjo krize, ki jo trenutno predstavlja brezposelnost mladih v številnih državah članicah; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije o pobudi Priložnosti za mlade, ki nadgrajuje prejšnje pobude Komisije, kot sta Mladi in mobilnost in Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta, ter številne pobude, predstavljene v tem nizu sporočil, a resno dvomi, da je obseg predlaganih ukrepov sorazmeren resnostjo krize, ki jo trenutno predstavlja brezposelnost mladih v številnih državah članicah;

| 2. | poudarja, da je položaj mladih pri zaposlovanju zelo odvisen od splošnih gospodarskih razmer; pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ in poziva voditelje držav ali vlad v EU, naj čim prej predstavijo evropski naložbeni načrt, ki bo spodbudil vključujočo in trajno rast z novimi delovnimi mesti; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je položaj mladih pri zaposlovanju zelo odvisen od splošnih gospodarskih razmer; pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ in poziva voditelje držav ali vlad v EU, naj čim prej predstavijo evropski naložbeni načrt, ki bo spodbudil vključujočo in trajno rast z novimi delovnimi mesti;

| 3. | pozdravlja izjavo Evropskega sveta, v kateri ta poziva države članice, naj uvedejo nacionalne sheme po zgledu jamstva za mlade, in poziva države članice, naj s hitrimi in oprijemljivimi ukrepi na nacionalni ravni podprejo ta poziv in tako zagotovijo, da bodo mladi v štirih mesecih po koncu šolanja bodisi imeli dostojno zaposlitev bodisi bodo vključeni v izobraževanje ali (pre)usposabljanje; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja izjavo Evropskega sveta, v kateri ta poziva države članice, naj uvedejo nacionalne sheme po zgledu jamstva za mlade, in poziva države članice, naj s hitrimi in oprijemljivimi ukrepi na nacionalni ravni podprejo ta poziv in tako zagotovijo, da bodo mladi v štirih mesecih po koncu šolanja bodisi imeli dostojno zaposlitev bodisi bodo vključeni v izobraževanje ali (pre)usposabljanje;

| 4. | pozdravlja pobudo Komisije za spodbujanje pobude o jamstvu za mlade in za dodelitev 4 milijonov EUR državam članicam, da bi jim pomagala pri vzpostavitvi shem jamstva za mlade, ki bi morale biti podprte z aktivnimi politikami trga dela, ki bi pripomogle k zapolnitvi vrzeli med sistemi izobraževanja in usposabljanja ter trgom dela, vendar iskreno dvomi, da je ta znesek dovolj ambiciozen, da bi pomagal pri vzpostavitvi tovrstnih shem v državah, ki se soočajo z visokimi stopnjami brezposelnosti v povezavi z omejitvami državnih proračunov; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pobudo Komisije za spodbujanje pobude o jamstvu za mlade in za dodelitev 4 milijonov EUR državam članicam, da bi jim pomagala pri vzpostavitvi shem jamstva za mlade, ki bi morale biti podprte z aktivnimi politikami trga dela, ki bi pripomogle k zapolnitvi vrzeli med sistemi izobraževanja in usposabljanja ter trgom dela, vendar iskreno dvomi, da je ta znesek dovolj ambiciozen, da bi pomagal pri vzpostavitvi tovrstnih shem v državah, ki se soočajo z visokimi stopnjami brezposelnosti v povezavi z omejitvami državnih proračunov;

| 5. | poudarja, da mora jamstvo za mlade dejansko izboljšati položaj mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, ter postopoma premagati težave z brezposelnostjo mladih v EU; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da mora jamstvo za mlade dejansko izboljšati položaj mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, ter postopoma premagati težave z brezposelnostjo mladih v EU;

| 6. | pozdravlja namero Komisije, kot je opisana v sporočilu „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“, da do konca leta 2012 predstavi predlog priporočila Sveta o okviru kakovosti za pripravništva in priporočila Sveta o jamstvih za mlade, ter odločno poziva države članice, naj predlog sprejmejo do konca leta 2012; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja namero Komisije, kot je opisana v sporočilu „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“, da do konca leta 2012 predstavi predlog priporočila Sveta o okviru kakovosti za pripravništva in priporočila Sveta o jamstvih za mlade, ter odločno poziva države članice, naj predlog sprejmejo do konca leta 2012;

| 7. | priznava, da mladi trpijo zaradi diskriminacije pri delu, kar zadeva njihov dostop do trga dela in vztrajanje na njem, kar je posledica njihovega negotovega položaja in pogodb o začasnem delu, ter da je zaradi tega potrebno popolno spoštovanje načela enake obravnave, ki je predpisano v evropski zakonodaji; |
| --- | --- |

7.

priznava, da mladi trpijo zaradi diskriminacije pri delu, kar zadeva njihov dostop do trga dela in vztrajanje na njem, kar je posledica njihovega negotovega položaja in pogodb o začasnem delu, ter da je zaradi tega potrebno popolno spoštovanje načela enake obravnave, ki je predpisano v evropski zakonodaji;

| 8. | poudarja, da so mlade matere še posebej diskriminirane na trgu dela, saj prekinjajo svoje poklicne poti zaradi družinskih obveznosti; zato poziva države članice, naj okrepijo svoje politike na področju ravnotežja med poklicnim in zasebnim življenjem, zlasti s krepitvijo direktive o porodniškem dopustu na ravni EU in z zagotavljanjem dostopnih, cenovno ugodnih in kakovostnih storitev varstva za otroke in nesamostojne odrasle; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da so mlade matere še posebej diskriminirane na trgu dela, saj prekinjajo svoje poklicne poti zaradi družinskih obveznosti; zato poziva države članice, naj okrepijo svoje politike na področju ravnotežja med poklicnim in zasebnim življenjem, zlasti s krepitvijo direktive o porodniškem dopustu na ravni EU in z zagotavljanjem dostopnih, cenovno ugodnih in kakovostnih storitev varstva za otroke in nesamostojne odrasle;

| 9. | je prepričan, da je razvoj sistemskih reform za odpravljanje strukturne brezposelnosti eden od učinkovitih načinov, kako ponovno zagotoviti delo za mlade; |
| --- | --- |

9.

je prepričan, da je razvoj sistemskih reform za odpravljanje strukturne brezposelnosti eden od učinkovitih načinov, kako ponovno zagotoviti delo za mlade;

| 10. | pozdravlja občutek nujnosti, ki ga odraža pobuda predsednika Barrosa, da v države članice z najvišjo stopnjo brezposelnosti mladih pošlje skupine za ukrepanje; poziva Komisijo, naj ustrezno obvešča Parlament o načrtih in konkretnih rezultatih teh dejavnosti; obžaluje, da je Komisija sama napotila in oblikovala te skupine, ter predlaga, da bi bila v prihodnosti Evropski parlament in Svet tesneje vključena v takšne procese; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja občutek nujnosti, ki ga odraža pobuda predsednika Barrosa, da v države članice z najvišjo stopnjo brezposelnosti mladih pošlje skupine za ukrepanje; poziva Komisijo, naj ustrezno obvešča Parlament o načrtih in konkretnih rezultatih teh dejavnosti; obžaluje, da je Komisija sama napotila in oblikovala te skupine, ter predlaga, da bi bila v prihodnosti Evropski parlament in Svet tesneje vključena v takšne procese;

| 11. | poziva Komisijo, naj oceni vpliv reform trga dela, povezanih s predlogi skupin za ukrepanje pri stopnji brezposelnosti in standardih kakovosti zaposlitev v zadevnih državah članicah; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj oceni vpliv reform trga dela, povezanih s predlogi skupin za ukrepanje pri stopnji brezposelnosti in standardih kakovosti zaposlitev v zadevnih državah članicah;

| 12. | poziva Komisijo, naj čim prej v letu 2012 sprejme okvirno uredbo o evropski kakovosti in opredeli minimalne standarde, ki bodo podpirali ponudbo in sprejemanje kakovostnih pripravništev; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj čim prej v letu 2012 sprejme okvirno uredbo o evropski kakovosti in opredeli minimalne standarde, ki bodo podpirali ponudbo in sprejemanje kakovostnih pripravništev;

| 13. | poziva države članice, naj izboljšajo kakovost poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter ozaveščenost o njem, s tem pa tudi njegov status, saj gre za bistveno alternativo višjemu izobraževanju; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj izboljšajo kakovost poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter ozaveščenost o njem, s tem pa tudi njegov status, saj gre za bistveno alternativo višjemu izobraževanju;

| 14. | je prepričan, da bi lahko bila mobilnost in možnost delati v drugi državi članici pomemben korak za mlade, da bi pridobili boljši dostop do trga dela; zato ceni razširitev pobude Erasmus za vse in priporoča, da se poudarek usmeri v delovne izkušnje v tujini za študente in mlade, ki so v okviru tega programa vključeni v poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

14.

je prepričan, da bi lahko bila mobilnost in možnost delati v drugi državi članici pomemben korak za mlade, da bi pridobili boljši dostop do trga dela; zato ceni razširitev pobude Erasmus za vse in priporoča, da se poudarek usmeri v delovne izkušnje v tujini za študente in mlade, ki so v okviru tega programa vključeni v poklicno usposabljanje;

| 15. | poziva države članice, naj uvedejo in ocenijo nove zavezujoče cilje glede mladih in pri tem posebno pozornost namenijo strategijam kakovosti in mladinske politike v skladu s cilji iz strategije Evropa 2020, ki naj bi jih vključile v svoje nacionalne reformne programe; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj uvedejo in ocenijo nove zavezujoče cilje glede mladih in pri tem posebno pozornost namenijo strategijam kakovosti in mladinske politike v skladu s cilji iz strategije Evropa 2020, ki naj bi jih vključile v svoje nacionalne reformne programe;

| 16. | poziva Komisijo, naj jasno vključi brezposelnost mladih v evropski semester, in sicer tako, da to oblikuje kot delni cilj v strategiji Evropa 2020; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj jasno vključi brezposelnost mladih v evropski semester, in sicer tako, da to oblikuje kot delni cilj v strategiji Evropa 2020;

| 17. | poziva države članice, ki imajo nizke stopnje brezposelnosti ali so uspešno uvedle jamstvo za mlade, kot je na primer Avstrija, naj dejavno sodelujejo s tistimi državami članicami, ki jih je brezposelnost mladih hudo prizadela, s prenosom svojega znanja in izkušenj ter uspešnih modelov, da bi premostile rastoč razkorak med njihovimi stopnjami brezposelnosti in skupaj razvile boljše in bolj vključujoče politike zaposlovanja za mlade, ki bodo imele pozitivne učinke na terenu; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, ki imajo nizke stopnje brezposelnosti ali so uspešno uvedle jamstvo za mlade, kot je na primer Avstrija, naj dejavno sodelujejo s tistimi državami članicami, ki jih je brezposelnost mladih hudo prizadela, s prenosom svojega znanja in izkušenj ter uspešnih modelov, da bi premostile rastoč razkorak med njihovimi stopnjami brezposelnosti in skupaj razvile boljše in bolj vključujoče politike zaposlovanja za mlade, ki bodo imele pozitivne učinke na terenu;

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo posebne izzive, s katerimi se soočajo mladi pri svojem dostopanju do socialnega varstva, in tveganje družbene izključenosti; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo ukrepe za krepitev njihovega dostopa do socialnega varstva in plačila; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo posebne izzive, s katerimi se soočajo mladi pri svojem dostopanju do socialnega varstva, in tveganje družbene izključenosti; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo ukrepe za krepitev njihovega dostopa do socialnega varstva in plačila;

| 19. | obžaluje dejstvo, da štiri leta po začetku krize še vedno ni bilo porabljenih 82 milijard EUR sredstev iz proračuna strukturnih skladov v okviru finančne perspektive za obdobje 2007-2013; poziva Komisijo, naj da prednost prerazporeditvi velikega dela 82 milijard EUR v smeri projektov za mlade, zlasti v smeri malih in srednjih podjetij, da bi spodbudila dostojne možnosti zaposlovanja za mlade; poziva Komisijo, naj razmisli o povišanju stopenj sofinanciranja za osem držav članic, ki se soočajo z izrazito visokimi stopnjami brezposelnosti; |
| --- | --- |

19.

obžaluje dejstvo, da štiri leta po začetku krize še vedno ni bilo porabljenih 82 milijard EUR sredstev iz proračuna strukturnih skladov v okviru finančne perspektive za obdobje 2007-2013; poziva Komisijo, naj da prednost prerazporeditvi velikega dela 82 milijard EUR v smeri projektov za mlade, zlasti v smeri malih in srednjih podjetij, da bi spodbudila dostojne možnosti zaposlovanja za mlade; poziva Komisijo, naj razmisli o povišanju stopenj sofinanciranja za osem držav članic, ki se soočajo z izrazito visokimi stopnjami brezposelnosti;

| 20. | poziva Komisijo, naj poišče dodatne in ambicioznejše vire financiranja, da bi državam članicam pomagala premagati visoko brezposelnost mladih; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj poišče dodatne in ambicioznejše vire financiranja, da bi državam članicam pomagala premagati visoko brezposelnost mladih;

| 21. | meni, da je še posebej pomembno dodeliti sredstva mladim pri načrtovanju finančnega okvirja za obdobje 2014-2020 in se pri tem zlasti osredotočiti na mlade, ki niso zaposleni oziroma niso vključeni v izobraževanje ali usposabljanje; |
| --- | --- |

21.

meni, da je še posebej pomembno dodeliti sredstva mladim pri načrtovanju finančnega okvirja za obdobje 2014-2020 in se pri tem zlasti osredotočiti na mlade, ki niso zaposleni oziroma niso vključeni v izobraževanje ali usposabljanje;

| 22. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se ta sredstva dodelijo ob celovitem sodelovanju socialnih partnerjev in mladinskih organizacij; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj zagotovijo, da se ta sredstva dodelijo ob celovitem sodelovanju socialnih partnerjev in mladinskih organizacij;

| 23. | pozdravlja predlog Komisije za spodbujanje mobilnosti mladih na trgu dela, ki je del novega programa za socialne spremembe in inovacije, da bi jih tako spodbudila k iskanju dela v državah članicah in regijah, ki se soočajo s pomanjkanjem usposobljenih delavcev in delovne sile; v zvezi s tem poziva k odločnejšemu osredotočanju na položaj mladih, zlasti kar zadeva prehod iz izobraževanja v zaposlitev, zmanjšanje števila predčasnih prekinitev šolanja in kakovost pripravništev in vajeništev; poudarja, da mora spodbujanje mobilnosti delovne sile spremljati boljše socialno varstvo in manjšanje ovir za mobilnost v smislu socialnih pravic in kritja socialne varnosti, zlasti za mlade ogrožene delavce; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja predlog Komisije za spodbujanje mobilnosti mladih na trgu dela, ki je del novega programa za socialne spremembe in inovacije, da bi jih tako spodbudila k iskanju dela v državah članicah in regijah, ki se soočajo s pomanjkanjem usposobljenih delavcev in delovne sile; v zvezi s tem poziva k odločnejšemu osredotočanju na položaj mladih, zlasti kar zadeva prehod iz izobraževanja v zaposlitev, zmanjšanje števila predčasnih prekinitev šolanja in kakovost pripravništev in vajeništev; poudarja, da mora spodbujanje mobilnosti delovne sile spremljati boljše socialno varstvo in manjšanje ovir za mobilnost v smislu socialnih pravic in kritja socialne varnosti, zlasti za mlade ogrožene delavce;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj financirajo programe mobilnosti, ki so osredotočeni na usposabljanje in zaposlovanje mladih na novih področjih, ki lahko okrepijo okrevanje s številnimi novimi delovnimi mesti, zlasti okolju prijazna delovna mesta in delovna mesta v sektorju oskrbe, tako za mlade moške kot ženske; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj financirajo programe mobilnosti, ki so osredotočeni na usposabljanje in zaposlovanje mladih na novih področjih, ki lahko okrepijo okrevanje s številnimi novimi delovnimi mesti, zlasti okolju prijazna delovna mesta in delovna mesta v sektorju oskrbe, tako za mlade moške kot ženske;

| 25. | poziva države članice, naj uvedejo dvojne izobraževalne sisteme za vse poklice, ki ne zahtevajo višjega izobraževanja, ter vanje vključijo cilje za podjetja določene velikosti, da ponudijo pripravništva, in spodbude za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj uvedejo dvojne izobraževalne sisteme za vse poklice, ki ne zahtevajo višjega izobraževanja, ter vanje vključijo cilje za podjetja določene velikosti, da ponudijo pripravništva, in spodbude za zaposlovanje mladih;

| 26. | poziva države članice, naj razvijejo bolj usklajeno strategijo med nacionalnimi načrti izobraževanja in usposabljanja ter potrebami trga dela, ne le kratkoročno, temveč zlasti srednjeročno in dolgoročno, da se prepreči pretirana rast nekaterih sektorjev, podpre razvoj novih nišnih trgov in preusmerijo sredstva od sektorjev, v katerih se izgubljajo delovna mesta, proti sektorjem, ki se razvijajo, kot je trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj razvijejo bolj usklajeno strategijo med nacionalnimi načrti izobraževanja in usposabljanja ter potrebami trga dela, ne le kratkoročno, temveč zlasti srednjeročno in dolgoročno, da se prepreči pretirana rast nekaterih sektorjev, podpre razvoj novih nišnih trgov in preusmerijo sredstva od sektorjev, v katerih se izgubljajo delovna mesta, proti sektorjem, ki se razvijajo, kot je trajnostno gospodarstvo;

| 27. | spodbuja sprejetje evropske strategije za zaposlovanje mladih, s katero se podprejo podjetja, socialne ustanove, javni organi in drugi delodajalci pri ustvarjanju dostojnih in kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

27.

spodbuja sprejetje evropske strategije za zaposlovanje mladih, s katero se podprejo podjetja, socialne ustanove, javni organi in drugi delodajalci pri ustvarjanju dostojnih in kakovostnih delovnih mest;

| 28. | je še posebej zaskrbljen zaradi negativnih posledic, ki jih bodo občutna zmanjšanja proračuna za izobraževanje v nekaterih državah članicah pustila na težkem položaju mladih in na izvajanju predlogov iz pobude za mlade; poziva Komisijo, naj zagotovi, da priporočila državam članicam glede vzdržnosti javnih financ ne bodo ogrozila ali uničila politik in programov, namenjenih spodbujanju zaposlovanja mladih ter družbenega vključevanja in/ali preprečevanja marginalizacije mladih na trgu dela in njihovega nezanimanja za trg dela; |
| --- | --- |

28.

je še posebej zaskrbljen zaradi negativnih posledic, ki jih bodo občutna zmanjšanja proračuna za izobraževanje v nekaterih državah članicah pustila na težkem položaju mladih in na izvajanju predlogov iz pobude za mlade; poziva Komisijo, naj zagotovi, da priporočila državam članicam glede vzdržnosti javnih financ ne bodo ogrozila ali uničila politik in programov, namenjenih spodbujanju zaposlovanja mladih ter družbenega vključevanja in/ali preprečevanja marginalizacije mladih na trgu dela in njihovega nezanimanja za trg dela;

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 29.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0453.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0092.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/75

---

Četrtek, 24. maj 2012Enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske

P7_TA(2012)0225

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (2011/2285(INI))

2013/C 264 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 8 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010„Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010„Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom „Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk (COM(2010)0078)“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom „Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk (COM(2010)0078)“,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz maja 2010 o razlikah v plačilu med spoloma v Evropi s pravnega vidika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz maja 2010 o razlikah v plačilu med spoloma v Evropi s pravnega vidika,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz februarja 2009, ki ga je pripravila evropska mreža pravnih strokovnjakov s področja enakosti spolov, o prenosu preoblikovane Direktive 2006/54/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz februarja 2009, ki ga je pripravila evropska mreža pravnih strokovnjakov s področja enakosti spolov, o prenosu preoblikovane Direktive 2006/54/ES,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2007 z naslovom „Odprava razlike v plačilu med ženskami in moškimi“ (COM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2007 z naslovom „Odprava razlike v plačilu med ženskami in moškimi“ (COM(2007)0424),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz februarja 2007, ki ga je pripravila mreža pravnih strokovnjakov Komisije na področju zaposlovanja, socialnih zadev in enakosti med moškimi in ženskami, z naslovom „Pravni vidiki razlik v plačilu med spoloma“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz februarja 2007, ki ga je pripravila mreža pravnih strokovnjakov Komisije na področju zaposlovanja, socialnih zadev in enakosti med moškimi in ženskami, z naslovom „Pravni vidiki razlik v plačilu med spoloma“,

| — | ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma (2011–2020), ki ga je Svet sprejel 7. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma (2011–2020), ki ga je Svet sprejel 7. marca 2011,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, ki temelji na členu 157 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, ki temelji na členu 157 PDEU,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev (EUROFOUND) z dne 5. marca 2010 z naslovom „Odprava razlik v plačilu med spoloma: ukrepi vlad in socialnih partnerjev“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev (EUROFOUND) z dne 5. marca 2010 z naslovom „Odprava razlik v plačilu med spoloma: ukrepi vlad in socialnih partnerjev“,

| — | ob upoštevanju okvira ukrepov evropskih socialnih partnerjev za enakopravnost žensk in moških z dne 1. marca 2005 in njihovih poročil o spremljanju iz let 2006, 2007 in 2008 ter končnega poročila o oceni iz leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira ukrepov evropskih socialnih partnerjev za enakopravnost žensk in moških z dne 1. marca 2005 in njihovih poročil o spremljanju iz let 2006, 2007 in 2008 ter končnega poročila o oceni iz leta 2009,

| — | ob upoštevanju določb Konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) iz leta 1994 o delu s krajšim delovnim časom (2), v skladu s katero morajo države v pogodbe o javnih naročilih vključiti delovno klavzulo, ki vključuje vprašanje enakega plačila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb Konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) iz leta 1994 o delu s krajšim delovnim časom (2), v skladu s katero morajo države v pogodbe o javnih naročilih vključiti delovno klavzulo, ki vključuje vprašanje enakega plačila,

| — | ob upoštevanju konvencije št. 100 MOD z naslovom „Enako plačilo“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije št. 100 MOD z naslovom „Enako plačilo“,

| — | ob upoštevanju spletnega seminarja MOD in OZN o globalnem dogovoru iz marca 2011 z naslovom „Kako doseči enako plačilo za delo enake vrednosti?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spletnega seminarja MOD in OZN o globalnem dogovoru iz marca 2011 z naslovom „Kako doseči enako plačilo za delo enake vrednosti?“,

| — | ob upoštevanju člena 11(1)(d) Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je z resolucijo 34/180 z dne 18. decembra 1979 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11(1)(d) Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je z resolucijo 34/180 z dne 18. decembra 1979 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (3),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. februarja 2009 o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z resolucijo z dne 18. novembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. februarja 2009 o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z resolucijo z dne 18. novembra 2008,

| — | ob upoštevanju pobude desetih poslank z dne 8. marca 2010 za oblikovanje zakonodajnega samoiniciativnega poročila o „enakem plačilu za enako delo“ v skladu s členom 42 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude desetih poslank z dne 8. marca 2010 za oblikovanje zakonodajnega samoiniciativnega poročila o „enakem plačilu za enako delo“ v skladu s členom 42 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0160/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0160/2012),

| A. | ker po najnovejših začasnih in nepopolnih podatkih ženske v Evropski uniji v povprečju zaslužijo 16,4 % manj kot moški (razlika v plačilu med spoloma se v državah članicah giblje med 4,4 % in 27,6 %) in ker je, kljub obsežni zakonodaji, ki je v veljavi že skoraj 40 let, ter sprejetim ukrepom in sredstvom, porabljenim za poskuse zmanjševanja te razlike (4), napredek izjemno počasen (na ravni EU je bilo leta 2006 razhajanje 17,7 %, leta 2008 17,6 %, leta 2009 16,9 % in leta 2010 16,4 %), in se je v nekaterih državah članicah razlika celo povečala; ker bi lahko bila dejanska razlika v plačilu med spoloma višja, saj še manjkajo podatki za tri države članice; |
| --- | --- |

A.

ker po najnovejših začasnih in nepopolnih podatkih ženske v Evropski uniji v povprečju zaslužijo 16,4 % manj kot moški (razlika v plačilu med spoloma se v državah članicah giblje med 4,4 % in 27,6 %) in ker je, kljub obsežni zakonodaji, ki je v veljavi že skoraj 40 let, ter sprejetim ukrepom in sredstvom, porabljenim za poskuse zmanjševanja te razlike (4), napredek izjemno počasen (na ravni EU je bilo leta 2006 razhajanje 17,7 %, leta 2008 17,6 %, leta 2009 16,9 % in leta 2010 16,4 %), in se je v nekaterih državah članicah razlika celo povečala; ker bi lahko bila dejanska razlika v plačilu med spoloma višja, saj še manjkajo podatki za tri države članice;

| B. | ker so vzroki za še vedno visoko razliko v plačilu med spoloma kompleksni, številni in pogosto soodvisni ter segajo veliko dlje od izplačila enakega zneska za enako delo enake vrednosti; ker so med vzroki posredna in neposredna diskriminacija ter tudi družbeni in gospodarski dejavniki, kot so poklicno ter horizontalno in vertikalno močno segregirani trgi dela, podcenjevanje ženskega dela, neenakost pri usklajevanju delovnega in zasebnega življenja ter tradicija in stereotipi, med drugim pri izbiranju izobraževalnih poti, šolskem usmerjanju, dostopu do poklicev in zaposlitvenih vzorcih ter posledično pri poklicni poti, zlasti za dekleta in ženske, ki jih vodijo do tipično ženskih poklicev, ki so slabše plačani; ker strokovne analize kažejo, da sta posredna in neposredna diskriminacija odgovorni za približno polovico razlike; |
| --- | --- |

B.

ker so vzroki za še vedno visoko razliko v plačilu med spoloma kompleksni, številni in pogosto soodvisni ter segajo veliko dlje od izplačila enakega zneska za enako delo enake vrednosti; ker so med vzroki posredna in neposredna diskriminacija ter tudi družbeni in gospodarski dejavniki, kot so poklicno ter horizontalno in vertikalno močno segregirani trgi dela, podcenjevanje ženskega dela, neenakost pri usklajevanju delovnega in zasebnega življenja ter tradicija in stereotipi, med drugim pri izbiranju izobraževalnih poti, šolskem usmerjanju, dostopu do poklicev in zaposlitvenih vzorcih ter posledično pri poklicni poti, zlasti za dekleta in ženske, ki jih vodijo do tipično ženskih poklicev, ki so slabše plačani; ker strokovne analize kažejo, da sta posredna in neposredna diskriminacija odgovorni za približno polovico razlike;

| C. | ker je razlika v plači prepogosto vezana na kulturno tradicijo ter pravne in gospodarske dejavnike, ki so prisotni v sodobni družbi; |
| --- | --- |

C.

ker je razlika v plači prepogosto vezana na kulturno tradicijo ter pravne in gospodarske dejavnike, ki so prisotni v sodobni družbi;

| D. | ker morajo ženske v poprečju delati do 2. marca 2012, da bi zaslužile toliko, koliko so v povprečju zaslužili moški v letu do 31. decembra 2011; |
| --- | --- |

D.

ker morajo ženske v poprečju delati do 2. marca 2012, da bi zaslužile toliko, koliko so v povprečju zaslužili moški v letu do 31. decembra 2011;

| E. | ker je uporaba načela enakega plačila za enako delo in delo enake vrednosti bistvena za zagotovitev enakosti med spoloma; ker bi bilo treba Komisijo in države članice pozvati, naj zbirajo in redno objavljajo statistične podatke, ki kažejo ne samo povprečne urne postavke, temveč tudi višino plače, ki jo moški in ženske prejmejo za enako ali enakovredno delo; |
| --- | --- |

E.

ker je uporaba načela enakega plačila za enako delo in delo enake vrednosti bistvena za zagotovitev enakosti med spoloma; ker bi bilo treba Komisijo in države članice pozvati, naj zbirajo in redno objavljajo statistične podatke, ki kažejo ne samo povprečne urne postavke, temveč tudi višino plače, ki jo moški in ženske prejmejo za enako ali enakovredno delo;

| F. | ker je Direktiva 2006/54/ES pripomogla k izboljšanju položaja žensk na trgu dela, vendar ni bistveno spremenila zakonodaje o odpravi razlik v plačilu med spoloma; ker predhodne raziskave, ki so jih opravili strokovnjaki, kažejo, da se je zakonodaja v državah članicah le malo spremenila – ali pa sploh ne – in da delodajalci niso bili kaznovani; ker je problematika tako kompleksna, da terja ne le izboljšanje zakonodaje, temveč tudi vseevropsko strategijo za odpravljanje razlik v plačilu med spoloma, kar posledično zahteva močno vodilno vlogo EU pri usklajevanju politik, spodbujanju dobrih praks in vključevanju različnih udeležencev; |
| --- | --- |

F.

ker je Direktiva 2006/54/ES pripomogla k izboljšanju položaja žensk na trgu dela, vendar ni bistveno spremenila zakonodaje o odpravi razlik v plačilu med spoloma; ker predhodne raziskave, ki so jih opravili strokovnjaki, kažejo, da se je zakonodaja v državah članicah le malo spremenila – ali pa sploh ne – in da delodajalci niso bili kaznovani; ker je problematika tako kompleksna, da terja ne le izboljšanje zakonodaje, temveč tudi vseevropsko strategijo za odpravljanje razlik v plačilu med spoloma, kar posledično zahteva močno vodilno vlogo EU pri usklajevanju politik, spodbujanju dobrih praks in vključevanju različnih udeležencev;

| G. | ker trendi kažejo, da se višina plače vse pogosteje dogovori z vsakim posameznikom posebej, kar vodi v individualiziran plačni sistem, ki je nejasen in nepregleden, to pa povzroča vse večje razlike v plačilu med zaposlenimi na podobnih ravneh in lahko povzroči večanje razlik v plačilu med spoloma; ker je treba manj centralizirane in bolj individualizirane sisteme določanja plač razumeti kot precej zaskrbljujoč pojav, varstvo podatkov pa ne sme biti upravičen izgovor za neobjavo statističnih podatkov o plačah; |
| --- | --- |

G.

ker trendi kažejo, da se višina plače vse pogosteje dogovori z vsakim posameznikom posebej, kar vodi v individualiziran plačni sistem, ki je nejasen in nepregleden, to pa povzroča vse večje razlike v plačilu med zaposlenimi na podobnih ravneh in lahko povzroči večanje razlik v plačilu med spoloma; ker je treba manj centralizirane in bolj individualizirane sisteme določanja plač razumeti kot precej zaskrbljujoč pojav, varstvo podatkov pa ne sme biti upravičen izgovor za neobjavo statističnih podatkov o plačah;

| H. | ker so v vseh državah članicah študentke uspešnejše od študentov in predstavljajo 59 % vseh oseb z univerzitetno izobrazbo; ker so po drugi strani zaradi tradicije in stereotipov v manjšini med diplomiranci na področjih, kot sta matematika in računalništvo; |
| --- | --- |

H.

ker so v vseh državah članicah študentke uspešnejše od študentov in predstavljajo 59 % vseh oseb z univerzitetno izobrazbo; ker so po drugi strani zaradi tradicije in stereotipov v manjšini med diplomiranci na področjih, kot sta matematika in računalništvo;

| I. | ker so veščine in znanje žensk ter poklici, v katerih ženske prevladujejo, pogosto podcenjeni, ne da bi za to nujno obstajala utemeljitev na podlagi objektivnih meril; ker bi lahko povečevanje poklicnih možnosti žensk in spreminjanje izobraževalnih vzorcev pozitivno vplivalo na reševanje vprašanja razlike v plačilu med spoloma, recimo s povečanjem števila znanstvenic in inženirk; |
| --- | --- |

I.

ker so veščine in znanje žensk ter poklici, v katerih ženske prevladujejo, pogosto podcenjeni, ne da bi za to nujno obstajala utemeljitev na podlagi objektivnih meril; ker bi lahko povečevanje poklicnih možnosti žensk in spreminjanje izobraževalnih vzorcev pozitivno vplivalo na reševanje vprašanja razlike v plačilu med spoloma, recimo s povečanjem števila znanstvenic in inženirk;

| J. | ker so ženske pogosto zaposlene za krajši delovni čas in ker je razlika v plačilu med spoloma pri zaposlenih za krajši delovni čas skoraj dvakrat večja kot pri zaposlenih za polni delovni čas; |
| --- | --- |

J.

ker so ženske pogosto zaposlene za krajši delovni čas in ker je razlika v plačilu med spoloma pri zaposlenih za krajši delovni čas skoraj dvakrat večja kot pri zaposlenih za polni delovni čas;

| K. | ker strokovne analize kažejo, da se razlika v plačilu med spoloma začne kazati, ko se ženska vrne na trg dela po prvem porodniškem dopustu in se povečuje s ponavljajočimi se prekinitvami poklicne poti zaradi zunanjih dejavnikov, kot so prekinitve v zaposlitvi zaradi otrok in zaradi skrbi za odvisne družinske člane, in se ponavadi povečuje s starostjo in s stopnjo izobrazbe; ker zaradi počasnejših, krajših in/ali prekinjenih poklicnih poti žensk nastanejo razlike med spoloma tudi pri prispevkih za sisteme socialne varnosti in so zato ženske bolj izpostavljene tveganju revščine v starosti; |
| --- | --- |

K.

ker strokovne analize kažejo, da se razlika v plačilu med spoloma začne kazati, ko se ženska vrne na trg dela po prvem porodniškem dopustu in se povečuje s ponavljajočimi se prekinitvami poklicne poti zaradi zunanjih dejavnikov, kot so prekinitve v zaposlitvi zaradi otrok in zaradi skrbi za odvisne družinske člane, in se ponavadi povečuje s starostjo in s stopnjo izobrazbe; ker zaradi počasnejših, krajših in/ali prekinjenih poklicnih poti žensk nastanejo razlike med spoloma tudi pri prispevkih za sisteme socialne varnosti in so zato ženske bolj izpostavljene tveganju revščine v starosti;

| L. | ker podatki kažejo, da so pridobljena izobrazba in izkušnje pri ženskah finančno slabše nagrajene kot pri moških; ker je treba, poleg načela enakega plačila za enakovredno delo, ki ne sme biti izkrivljeno zaradi stereotipnega pristopa, odpraviti družbene vloge, ki so do sedaj precej vplivale na izobraževalne in poklicne izbire moških in žensk, izobraževanje pa lahko in mora prispevati k odpravi stereotipov v zvezi s spoloma v družbi; ker zaradi porodniškega in starševskega dopusta ne sme priti do diskriminacije žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

L.

ker podatki kažejo, da so pridobljena izobrazba in izkušnje pri ženskah finančno slabše nagrajene kot pri moških; ker je treba, poleg načela enakega plačila za enakovredno delo, ki ne sme biti izkrivljeno zaradi stereotipnega pristopa, odpraviti družbene vloge, ki so do sedaj precej vplivale na izobraževalne in poklicne izbire moških in žensk, izobraževanje pa lahko in mora prispevati k odpravi stereotipov v zvezi s spoloma v družbi; ker zaradi porodniškega in starševskega dopusta ne sme priti do diskriminacije žensk na trgu dela;

| M. | ker delodajalci v pretežno ženskih panogah in dejavnostih v povprečju plačujejo nižje plače in ker imajo te panoge in dejavnosti ponavadi manj kolektivnega zastopanja in pogajalske moči; |
| --- | --- |

M.

ker delodajalci v pretežno ženskih panogah in dejavnostih v povprečju plačujejo nižje plače in ker imajo te panoge in dejavnosti ponavadi manj kolektivnega zastopanja in pogajalske moči;

| N. | ker morajo delodajalci v skladu z zakonodajo in evropsko sodno prakso uporabljati enaka merila ocenjevanja za vse zaposlene, ker morajo biti dogovori o prejemkih razumljivi in pregledni ter ker morajo uporabljena merila upoštevati naravo in vrsto dela in ne smejo vsebovati diskriminacijskih elementov; |
| --- | --- |

N.

ker morajo delodajalci v skladu z zakonodajo in evropsko sodno prakso uporabljati enaka merila ocenjevanja za vse zaposlene, ker morajo biti dogovori o prejemkih razumljivi in pregledni ter ker morajo uporabljena merila upoštevati naravo in vrsto dela in ne smejo vsebovati diskriminacijskih elementov;

| O. | ker so med ženskami, ki so večkratno prikrajšane, recimo invalidkami, pripadnicami manjšin in nekvalificiranimi delavkami, razlike v plačilu še večje; |
| --- | --- |

O.

ker so med ženskami, ki so večkratno prikrajšane, recimo invalidkami, pripadnicami manjšin in nekvalificiranimi delavkami, razlike v plačilu še večje;

| P. | ker do pristojnih sodišč pride le malo pritožb glede diskriminacije v obliki razlike v plačilu med spoloma (5); ker za to, da je tožb tako malo, obstaja veliko razlogov, vključno s pomanjkanjem informacij o plačilu, problematičnim obsegom primerjave, pomanjkanjem lastnih sredstev tožnika; |
| --- | --- |

P.

ker do pristojnih sodišč pride le malo pritožb glede diskriminacije v obliki razlike v plačilu med spoloma (5); ker za to, da je tožb tako malo, obstaja veliko razlogov, vključno s pomanjkanjem informacij o plačilu, problematičnim obsegom primerjave, pomanjkanjem lastnih sredstev tožnika;

| Q. | ker ima lahko Evropski inštitut za enakost med spoloma temeljno vlogo pri spremljanju razvoja razlik v plačilu med spoloma ter analizi vzrokov za te razlike in oceni učinka zakonodaje; |
| --- | --- |

Q.

ker ima lahko Evropski inštitut za enakost med spoloma temeljno vlogo pri spremljanju razvoja razlik v plačilu med spoloma ter analizi vzrokov za te razlike in oceni učinka zakonodaje;

| R. | ker je Parlament večkrat pozval Komisijo, naj sprejme pobude, tudi za revizijo obstoječe zakonodaje, da bi se odpravile razlike v plačilu med spoloma ter da bi se odstranila grožnja revščine med upokojenci, ki je večja med ženskami, kar je neposredna posledica razlike v plačilu med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

R.

ker je Parlament večkrat pozval Komisijo, naj sprejme pobude, tudi za revizijo obstoječe zakonodaje, da bi se odpravile razlike v plačilu med spoloma ter da bi se odstranila grožnja revščine med upokojenci, ki je večja med ženskami, kar je neposredna posledica razlike v plačilu med moškimi in ženskami;

| 1. | poziva Komisijo, naj najpozneje do 15. februarja 2013 pregleda Direktivo 2006/54/ES v skladu z njenim členom 32 in naj na osnovi člena 157 PDEU predlaga spremembe ob upoštevanju podrobnih priporočil, navedenih v prilogi te resolucije, vsaj glede naslednjih vidikov problematike razlik v plačilu med spoloma:






  — | opredelitve, |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj najpozneje do 15. februarja 2013 pregleda Direktivo 2006/54/ES v skladu z njenim členom 32 in naj na osnovi člena 157 PDEU predlaga spremembe ob upoštevanju podrobnih priporočil, navedenih v prilogi te resolucije, vsaj glede naslednjih vidikov problematike razlik v plačilu med spoloma:

—

opredelitve,

| — | analiza stanja in preglednost rezultatov, |
| --- | --- |

—

analiza stanja in preglednost rezultatov,

| — | ocena dela in razvrstitev delovnih mest, |
| --- | --- |

—

ocena dela in razvrstitev delovnih mest,

| — | organi za enakost in pravna sredstva, |
| --- | --- |

—

organi za enakost in pravna sredstva,

| — | socialni dialog, |
| --- | --- |

—

socialni dialog,

| — | preprečevanje diskriminacije, |
| --- | --- |

—

preprečevanje diskriminacije,

| — | vključevanje načela enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

vključevanje načela enakosti spolov,

| — | sankcije, |
| --- | --- |

—

sankcije,

| — | izboljševanje predpisov in politike EU; |
| --- | --- |

—

izboljševanje predpisov in politike EU;

| 2. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti;

| 3. | meni, da zahtevani predlog ne bo imel finančnih posledic; |
| --- | --- |

3.

meni, da zahtevani predlog ne bo imel finančnih posledic;

| 4. | priznava, da obstaja več vzrokov za povečevanje razlik v plačilu in da je zato za vsestranski pristop na več ravneh potrebna močna vodilna vloga Evropske unije pri usklajevanju politik, spodbujanju najboljših praks in vključevanju različnih udeležencev, kot so evropski socialni partnerji in nevladne organizacije, da bi se oblikovala vseevropska strategija za odpravljanje razlik v plačilu med spoloma; |
| --- | --- |

4.

priznava, da obstaja več vzrokov za povečevanje razlik v plačilu in da je zato za vsestranski pristop na več ravneh potrebna močna vodilna vloga Evropske unije pri usklajevanju politik, spodbujanju najboljših praks in vključevanju različnih udeležencev, kot so evropski socialni partnerji in nevladne organizacije, da bi se oblikovala vseevropska strategija za odpravljanje razlik v plačilu med spoloma;

| 5. | poziva države članice, naj dosledno izvajajo preoblikovano Direktivo 2006/54/ES in naj spodbujajo zasebni in javni sektor k aktivnejšemu sodelovanju pri odpravljanju razlik v plačilu med spoloma; meni, da bi morale države članice in Komisija spodbujati socialne partnerje, vključno z delodajalci, naj uvedejo sheme ocenjevanja dela, ki ne bodo pristranske glede na spol, naj izvajajo sisteme razvrstitve delovnih mest ter pospešujejo koncept dela, ki temelji na enakem plačilu; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj dosledno izvajajo preoblikovano Direktivo 2006/54/ES in naj spodbujajo zasebni in javni sektor k aktivnejšemu sodelovanju pri odpravljanju razlik v plačilu med spoloma; meni, da bi morale države članice in Komisija spodbujati socialne partnerje, vključno z delodajalci, naj uvedejo sheme ocenjevanja dela, ki ne bodo pristranske glede na spol, naj izvajajo sisteme razvrstitve delovnih mest ter pospešujejo koncept dela, ki temelji na enakem plačilu;

| 6. | poziva države članice, naj same delujejo kot zgled v boju proti neenakosti plač za ženske v javni upravi, javnih ustanovah in javnih podjetjih na splošno; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj same delujejo kot zgled v boju proti neenakosti plač za ženske v javni upravi, javnih ustanovah in javnih podjetjih na splošno;

| 7. | poudarja, da so kolektivna pogajanja pomembna za preprečevanje diskriminacije žensk, predvsem v zvezi z dostopom do zaposlitve, plačo, delovnimi pogoji, poklicnim napredovanjem in poklicnim usposabljanjem; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so kolektivna pogajanja pomembna za preprečevanje diskriminacije žensk, predvsem v zvezi z dostopom do zaposlitve, plačo, delovnimi pogoji, poklicnim napredovanjem in poklicnim usposabljanjem;

| 8. | pozdravlja pobudo Komisije o dnevu enakega plačila, ki je bil prvič razglašen 5. marca 2011, drugič pa je bil obeležen 2. marca 2012; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja pobudo Komisije o dnevu enakega plačila, ki je bil prvič razglašen 5. marca 2011, drugič pa je bil obeležen 2. marca 2012;

| 9. | opozarja, da neenako plačilo na podlagi katerega koli drugega dejavnika, na primer rasne ali etnične pripadnosti, spolne usmerjenosti ali veroizpovedi, ni dopustno; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da neenako plačilo na podlagi katerega koli drugega dejavnika, na primer rasne ali etnične pripadnosti, spolne usmerjenosti ali veroizpovedi, ni dopustno;

| 10. | pozdravlja pobudo Sveta pod belgijskim predsedstvom leta 2010 o oceni in posodobitvi količinskih in kakovostnih kazalnikov; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja pobudo Sveta pod belgijskim predsedstvom leta 2010 o oceni in posodobitvi količinskih in kakovostnih kazalnikov;

| 11. | spodbuja Komisijo, naj razvija tesnejše sodelovanje med državami članicami v zvezi z raziskovanjem, analiziranjem in celovitim izkoriščanjem izmenjave najboljših praks; |
| --- | --- |

11.

spodbuja Komisijo, naj razvija tesnejše sodelovanje med državami članicami v zvezi z raziskovanjem, analiziranjem in celovitim izkoriščanjem izmenjave najboljših praks;

| 12. | spodbuja države članice, naj – kadarkoli je to mogoče ob sodelovanju socialnih partnerjev – izmenjujejo najboljšo prakso in poglabljajo sodelovanje pri razvijanju novih zamisli za odpravljanje razlik v plačilu; |
| --- | --- |

12.

spodbuja države članice, naj – kadarkoli je to mogoče ob sodelovanju socialnih partnerjev – izmenjujejo najboljšo prakso in poglabljajo sodelovanje pri razvijanju novih zamisli za odpravljanje razlik v plačilu;

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj se v vseh ustreznih politikah EU in v nacionalnih programih, zlasti tistih za boj proti revščini, borijo proti razliki v plačilu med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj se v vseh ustreznih politikah EU in v nacionalnih programih, zlasti tistih za boj proti revščini, borijo proti razliki v plačilu med moškimi in ženskami;

| 14. | predlaga, naj države članice razmislijo, ali bi bile pripravljene imenovati varuha enakega plačila, ki bi spremljal stanje v svoji državi članici ter o doseženem napredku poročal nacionalnemu parlamentu in Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

14.

predlaga, naj države članice razmislijo, ali bi bile pripravljene imenovati varuha enakega plačila, ki bi spremljal stanje v svoji državi članici ter o doseženem napredku poročal nacionalnemu parlamentu in Evropskemu parlamentu;

| 15. | poziva Komisijo, naj pregleda Direktivo Sveta 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom, sklenjenim med UNICE, CEEP in ETUC (6), da bi odpravili razliko v plačilu med spoloma; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj pregleda Direktivo Sveta 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom, sklenjenim med UNICE, CEEP in ETUC (6), da bi odpravili razliko v plačilu med spoloma;

| 16. | spodbuja socialne partnerje, naj prevzamejo svoj del odgovornosti za oblikovanje plačne strukture, ki bi bolj upoštevala enakost spolov, naj zagotovijo tečaje pogajalskih spretnosti, ki vključujejo pogajanja o plačilu, naj spodbujajo ozaveščanje o enakem plačilu, predvsem zaradi uvedbe obveznih revizij plač, ter naj okrepijo položaj žensk v okviru strukture socialnega partnerstva, zlasti na položajih, kjer se sprejemajo odločitve; |
| --- | --- |

16.

spodbuja socialne partnerje, naj prevzamejo svoj del odgovornosti za oblikovanje plačne strukture, ki bi bolj upoštevala enakost spolov, naj zagotovijo tečaje pogajalskih spretnosti, ki vključujejo pogajanja o plačilu, naj spodbujajo ozaveščanje o enakem plačilu, predvsem zaradi uvedbe obveznih revizij plač, ter naj okrepijo položaj žensk v okviru strukture socialnega partnerstva, zlasti na položajih, kjer se sprejemajo odločitve;

| 17. | poziva države članice, naj zagotovijo možnost uporabe kolektivnih pravnih sredstev v primerih kršitev načela enakega plačila in na ta način omogočijo posameznikom in/ali predstavniškim telesom, da s privolitvijo tožnika v njegovem imenu sprožijo sodne postopke, nevladnim organizacijam in sindikatom pa naj podelijo pravni status, ki jim bo omogočal zastopanje žrtev diskriminacije tudi v upravnih postopkih; poziva Evropsko komisijo, naj v povezavi s prihajajočim predlogom horizontalnega instrumenta o kolektivnih pravnih sredstvih preuči možnost vključitve kolektivne poprave krivic za kršitve načela enakega plačila; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj zagotovijo možnost uporabe kolektivnih pravnih sredstev v primerih kršitev načela enakega plačila in na ta način omogočijo posameznikom in/ali predstavniškim telesom, da s privolitvijo tožnika v njegovem imenu sprožijo sodne postopke, nevladnim organizacijam in sindikatom pa naj podelijo pravni status, ki jim bo omogočal zastopanje žrtev diskriminacije tudi v upravnih postopkih; poziva Evropsko komisijo, naj v povezavi s prihajajočim predlogom horizontalnega instrumenta o kolektivnih pravnih sredstvih preuči možnost vključitve kolektivne poprave krivic za kršitve načela enakega plačila;

| 18. | poudarja, da se zelo malo pritožb zaradi spolne diskriminacije pri plačilu prebije do pristojnih sodišč (rednih ali upravnih); zato spodbuja Komisijo in države članice, naj nadaljujejo s kampanjami za ozaveščanje, ki vključujejo ustrezne informacije o bremenu dokazovanja, glede na to, da je to zelo pomembno pri zagotavljanju načela enakega obravnavanja; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da se zelo malo pritožb zaradi spolne diskriminacije pri plačilu prebije do pristojnih sodišč (rednih ali upravnih); zato spodbuja Komisijo in države članice, naj nadaljujejo s kampanjami za ozaveščanje, ki vključujejo ustrezne informacije o bremenu dokazovanja, glede na to, da je to zelo pomembno pri zagotavljanju načela enakega obravnavanja;

| 19. | meni, da je treba izboljšati in poenostaviti postopke in mehanizme za zaščito načela enakega plačila za delo enake vrednosti in za prepoved vseh oblik diskriminacije na podlagi spola; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba izboljšati in poenostaviti postopke in mehanizme za zaščito načela enakega plačila za delo enake vrednosti in za prepoved vseh oblik diskriminacije na podlagi spola;

| 20. | poziva države članice ter delavske in delodajalske organizacije, naj skupaj oblikujejo instrumente za objektivno ocenjevanje dela, da bi se zmanjšale razlike v plačilu moških in žensk; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice ter delavske in delodajalske organizacije, naj skupaj oblikujejo instrumente za objektivno ocenjevanje dela, da bi se zmanjšale razlike v plačilu moških in žensk;

| 21. | spodbuja države članice, naj določijo cilje, strategije in roke za zmanjšanje razlik v plačilu med spoloma ter za izenačenje plačila za enako in enakovredno delo; |
| --- | --- |

21.

spodbuja države članice, naj določijo cilje, strategije in roke za zmanjšanje razlik v plačilu med spoloma ter za izenačenje plačila za enako in enakovredno delo;

| 22. | poziva Komisijo, naj spodbuja nadaljnje raziskave o različnih strategijah prožne varnosti, da bi ocenili, kako vplivajo na razlike v plačilu glede na spol, in ugotovili, kako lahko te strategije pomagajo v boju proti diskriminaciji na podlagi spola; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj spodbuja nadaljnje raziskave o različnih strategijah prožne varnosti, da bi ocenili, kako vplivajo na razlike v plačilu glede na spol, in ugotovili, kako lahko te strategije pomagajo v boju proti diskriminaciji na podlagi spola;

| 23. | pozdravlja sklepe Sveta z dne 6. decembra 2010, v katerih ta poziva države članice, naj sprejmejo celovite ukrepe za odpravo vzrokov za neenako plačilo; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja sklepe Sveta z dne 6. decembra 2010, v katerih ta poziva države članice, naj sprejmejo celovite ukrepe za odpravo vzrokov za neenako plačilo;

| 24. | meni, da bi se lahko razlike v plačilu glede na spol zmanjšale, če bi se povečal delež zaposlenih žensk, zlasti na najvišjih delovnih mestih; poudarja, da morajo imeti ženske aktivnejšo vlogo pri gospodarskem odločanju in zastaviti svoj vpliv za rešitve, ki bodo vključevale vidik enakosti spolov; opozarja na ugotovitve raziskav, po katerih obstaja močna korelacija med večjim številom žensk na vodilnih položajih in višjimi dobički teh podjetij iz sredstev, prodaje in naložbenega kapitala; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi se lahko razlike v plačilu glede na spol zmanjšale, če bi se povečal delež zaposlenih žensk, zlasti na najvišjih delovnih mestih; poudarja, da morajo imeti ženske aktivnejšo vlogo pri gospodarskem odločanju in zastaviti svoj vpliv za rešitve, ki bodo vključevale vidik enakosti spolov; opozarja na ugotovitve raziskav, po katerih obstaja močna korelacija med večjim številom žensk na vodilnih položajih in višjimi dobički teh podjetij iz sredstev, prodaje in naložbenega kapitala;

| 25. | opozarja države članice na sprejete zaveze o tem, da bodo preučile, kako na razlike v plačilu vplivata zaposlitvena in davčna politika; |
| --- | --- |

25.

opozarja države članice na sprejete zaveze o tem, da bodo preučile, kako na razlike v plačilu vplivata zaposlitvena in davčna politika;

| 26. | predlaga, da Evropski parlament začne podeljevati nagrado „Ženske v poslovnem svetu v Evropi“, ki bi bila namenjena delodajalcem (podjetjem, institucijam in javnim organom), ki so v ospredju pri spodbujanju žensk, podpirajo ženske na vodilnih položajih in upoštevajo načelo enakega plačila; |
| --- | --- |

26.

predlaga, da Evropski parlament začne podeljevati nagrado „Ženske v poslovnem svetu v Evropi“, ki bi bila namenjena delodajalcem (podjetjem, institucijam in javnim organom), ki so v ospredju pri spodbujanju žensk, podpirajo ženske na vodilnih položajih in upoštevajo načelo enakega plačila;

| 27. | poudarja, da so potrebni ukrepi za poklicen razvoj in sistem napredovanja, ki bosta dejansko spodbujala enakost moških in žensk; opozarja, da je to načelo del koncepta socialne odgovornosti podjetij, ki se spodbuja na mednarodni in nacionalni ravni in bi ga bilo treba razvijati v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da so potrebni ukrepi za poklicen razvoj in sistem napredovanja, ki bosta dejansko spodbujala enakost moških in žensk; opozarja, da je to načelo del koncepta socialne odgovornosti podjetij, ki se spodbuja na mednarodni in nacionalni ravni in bi ga bilo treba razvijati v vseh državah članicah;

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in spremljajoča podrobna priporočila Komisiji in Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in spremljajoča podrobna priporočila Komisiji in Svetu ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(2)  http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/pdconv.pl?host=status01&textbase=iloeng&document=178&chapter=1&query=%23status%3D01&highlight=on&querytype=bool&context=0

(3)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 21.

(4)  Trajnostni razvoj v Evropski uniji: poročilo o spremljanju strategije trajnostnega razvoja EU za leto 2011, Eurostat, 2011.

(5)  Referenčni dokument, priložen sporočilu Komisije z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015, SEC(2010)1080, str. 36.

(6)  UL L 14, 20.1.1998, str. 9.

---

Četrtek, 24. maj 2012PRILOGA K RESOLUCIJI:

PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Priporočilo št. 1:
     
  OPREDELITVE POJMOV

Direktiva 2006/54/ES vsebuje opredelitev enakega plačila z določbami iz Direktive Sveta 75/117/EGS z dne 10. februarja 1975 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z uporabo načela enakega plačila za moške in ženske (1). Da bi imeli na voljo natančnejše kategorije kot orodja za obravnavanje razlike v plačilu glede na spol, je treba podrobneje opredeliti različne pojme, kot so:

| — | razlika v plačilu med spoloma, katere opredelitev ne sme zajemati le bruto urnega plačila, temveč mora ločiti med neprilagojeno in „neto“ razliko v plačilu med spoloma; |
| --- | --- |

—

razlika v plačilu med spoloma, katere opredelitev ne sme zajemati le bruto urnega plačila, temveč mora ločiti med neprilagojeno in „neto“ razliko v plačilu med spoloma;

| — | neposredna in posredna diskriminacija pri plačilu; |
| --- | --- |

—

neposredna in posredna diskriminacija pri plačilu;

| — | plačilo, pri čemer mora opredelitev zajemati neto plače ter vse finančne dodatke in prejemke v naravi, povezane z delom; |
| --- | --- |

—

plačilo, pri čemer mora opredelitev zajemati neto plače ter vse finančne dodatke in prejemke v naravi, povezane z delom;

| — | razlika v pokojninah (v različnih stebrih pokojninskih sistemov, na primer v sistemih sprotnega plačevanja, poklicnih pokojninah, kot nadaljevanje razlike v plačilu po upokojitvi); |
| --- | --- |

—

razlika v pokojninah (v različnih stebrih pokojninskih sistemov, na primer v sistemih sprotnega plačevanja, poklicnih pokojninah, kot nadaljevanje razlike v plačilu po upokojitvi);

| — | delo, ki se obravnava kot „enako“ (v posameznih poklicnih kategorijah), |
| --- | --- |

—

delo, ki se obravnava kot „enako“ (v posameznih poklicnih kategorijah),

| — | enakovredno delo, da se navedejo pomembni dejavniki; |
| --- | --- |

—

enakovredno delo, da se navedejo pomembni dejavniki;

| — | delodajalec, da se zagotovi jasna opredelitev odgovornosti za delavsko plačo in vsako morebitno neenakost v plači; |
| --- | --- |

—

delodajalec, da se zagotovi jasna opredelitev odgovornosti za delavsko plačo in vsako morebitno neenakost v plači;

| — | panoge in kolektivni sporazumi: treba bi bilo bolje pojasniti, da se na sodišču lahko primerjajo delovna mesta iz različnih kolektivnih sporazumov in različnih panog, če so ta delovna mesta primerljiva kot enako ali enakovredno delo; |
| --- | --- |

—

panoge in kolektivni sporazumi: treba bi bilo bolje pojasniti, da se na sodišču lahko primerjajo delovna mesta iz različnih kolektivnih sporazumov in različnih panog, če so ta delovna mesta primerljiva kot enako ali enakovredno delo;

Priporočilo št. 2:
     
  ANALIZA STANJA IN PREGLEDNOST REZULTATOV

| 2.1. | Pomanjkanje informacij in osveščenosti med delodajalci in zaposlenimi o obstoječih ali možnih razlikah v plačilu znotraj podjetja ter njihovo nezanimanje slabita izvajanje načela, zapisanega v Pogodbi in v veljavni zakonodaji. |
| --- | --- |

2.1.

Pomanjkanje informacij in osveščenosti med delodajalci in zaposlenimi o obstoječih ali možnih razlikah v plačilu znotraj podjetja ter njihovo nezanimanje slabita izvajanje načela, zapisanega v Pogodbi in v veljavni zakonodaji.

| 2.2. | Ker primanjkuje natančnih, primerljivih in skladnih statističnih podatkov, vključno s podatki o razlikah v plačilu med spoloma v primeru dela s skrajšanim delovnim časom, razlikah v pokojnini in obstoječih nižjih plačah žensk, zlasti v poklicih, ki jih po tradiciji opravljajo predvsem ženske, bi morale države članice v celoti upoštevati razliko v plačilu moških in žensk v svoji socialni politiki in jo obravnavati kot resen problem. |
| --- | --- |

2.2.

Ker primanjkuje natančnih, primerljivih in skladnih statističnih podatkov, vključno s podatki o razlikah v plačilu med spoloma v primeru dela s skrajšanim delovnim časom, razlikah v pokojnini in obstoječih nižjih plačah žensk, zlasti v poklicih, ki jih po tradiciji opravljajo predvsem ženske, bi morale države članice v celoti upoštevati razliko v plačilu moških in žensk v svoji socialni politiki in jo obravnavati kot resen problem.

| 2.3. | Zato morajo redni plačilni pregledi in objava njihovih rezultatov postati obvezni, ob upoštevanju varstva osebnih podatkov (na primer v podjetjih z najmanj 30 zaposlenimi, kjer vsak spol predstavlja najmanj 10 % zaposlenih). Ta zahteva lahko velja tudi za podatke o drugih prejemkih poleg plače. Te informacije bi morale biti dostopne zaposlenim, sindikatom in ustreznim organom (na primer delovnim inšpekcijam in organom za vprašanja enakosti med spoloma). |
| --- | --- |

2.3.

Zato morajo redni plačilni pregledi in objava njihovih rezultatov postati obvezni, ob upoštevanju varstva osebnih podatkov (na primer v podjetjih z najmanj 30 zaposlenimi, kjer vsak spol predstavlja najmanj 10 % zaposlenih). Ta zahteva lahko velja tudi za podatke o drugih prejemkih poleg plače. Te informacije bi morale biti dostopne zaposlenim, sindikatom in ustreznim organom (na primer delovnim inšpekcijam in organom za vprašanja enakosti med spoloma).

| 2.4. | Delodajalci bi morali zaposlenim in njihovim predstavnikom zagotoviti rezultate v obliki statistik o plači, ločenih po spolu, pri tem pa upoštevati varstvo osebnih podatkov. Te podatke je treba zbirati na sektorski in nacionalni ravni v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

2.4.

Delodajalci bi morali zaposlenim in njihovim predstavnikom zagotoviti rezultate v obliki statistik o plači, ločenih po spolu, pri tem pa upoštevati varstvo osebnih podatkov. Te podatke je treba zbirati na sektorski in nacionalni ravni v vsaki državi članici.

| 2.5. | Delodajalci bi morali biti zavezani k izvajanju politike preglednosti v zvezi s komponentami in strukturo plače, vključno z dodatnimi plačili, bonusi in drugimi prejemki, ki so del plačila. |
| --- | --- |

2.5.

Delodajalci bi morali biti zavezani k izvajanju politike preglednosti v zvezi s komponentami in strukturo plače, vključno z dodatnimi plačili, bonusi in drugimi prejemki, ki so del plačila.

| 2.6. | Kadar plačna statistika pokaže skupinske ali posamične razlike v plačilu na podlagi spola, so delodajalci dolžni analizirati te razlike in ukrepati, da jih odpravijo. |
| --- | --- |

2.6.

Kadar plačna statistika pokaže skupinske ali posamične razlike v plačilu na podlagi spola, so delodajalci dolžni analizirati te razlike in ukrepati, da jih odpravijo.

Priporočilo št. 3:
     
  OCENA DELA IN RAZVRSTITEV DELOVNIH MEST

| 3.1. | Pojem vrednosti dela mora temeljiti na kvalifikacijah, medosebnih veščinah in odgovornosti s poudarkom na kakovosti dela, da bi se spodbujale enake možnosti med ženskami in moškimi, ter ne sme biti zaznamovan s stereotipnim pristopom, ki ni v prid ženskam, na primer s poudarjanjem telesne moči namesto medosebnih spretnosti ali odgovornosti, ter mora zagotoviti, da delovna mesta, ki vključujejo skrb za ljudi, niso obravnavana kot manj vredna od delovnih mest, kjer gre za skrb za materialne ali finančne vire; Ženskam je zato treba zagotoviti informacije, pomoč in/ali usposabljanje na področju pogajanja o plačah, razvrstitve delovnih mest in plačilnih lestvic. Obstajati mora možnost, da se od panog in podjetij zahteva, da preučijo, ali njihovi sistemi razvrstitve delovnih mest na zahtevan način upoštevajo vprašanje spolov, in da jih v nasprotnem primeru ustrezno spremenijo. |
| --- | --- |

3.1.

Pojem vrednosti dela mora temeljiti na kvalifikacijah, medosebnih veščinah in odgovornosti s poudarkom na kakovosti dela, da bi se spodbujale enake možnosti med ženskami in moškimi, ter ne sme biti zaznamovan s stereotipnim pristopom, ki ni v prid ženskam, na primer s poudarjanjem telesne moči namesto medosebnih spretnosti ali odgovornosti, ter mora zagotoviti, da delovna mesta, ki vključujejo skrb za ljudi, niso obravnavana kot manj vredna od delovnih mest, kjer gre za skrb za materialne ali finančne vire; Ženskam je zato treba zagotoviti informacije, pomoč in/ali usposabljanje na področju pogajanja o plačah, razvrstitve delovnih mest in plačilnih lestvic. Obstajati mora možnost, da se od panog in podjetij zahteva, da preučijo, ali njihovi sistemi razvrstitve delovnih mest na zahtevan način upoštevajo vprašanje spolov, in da jih v nasprotnem primeru ustrezno spremenijo.

| 3.2. | Pobuda Komisije bi morala spodbuditi države članice, da uvedejo razvrstitev delovnih mest, ki bo v skladu z načelom enakosti med ženskami in moškimi, da bodo lahko delodajalci in zaposleni zaznali potencialno diskriminacijo na podlagi pristranske opredelitve plačilne lestvice. Še vedno je pomembno spoštovanje nacionalne zakonodaje in tradicij na področju razmerij med delodajalci in zaposlenimi. Ocena dela in razvrstitev delovnih mest bi morali biti tudi pregledni in na voljo vsem zainteresiranim stranem ter inšpektoratom za delo in organom za vprašanja enakosti. |
| --- | --- |

3.2.

Pobuda Komisije bi morala spodbuditi države članice, da uvedejo razvrstitev delovnih mest, ki bo v skladu z načelom enakosti med ženskami in moškimi, da bodo lahko delodajalci in zaposleni zaznali potencialno diskriminacijo na podlagi pristranske opredelitve plačilne lestvice. Še vedno je pomembno spoštovanje nacionalne zakonodaje in tradicij na področju razmerij med delodajalci in zaposlenimi. Ocena dela in razvrstitev delovnih mest bi morali biti tudi pregledni in na voljo vsem zainteresiranim stranem ter inšpektoratom za delo in organom za vprašanja enakosti.

| 3.3. | Države članice bi morale izvesti poglobljeno oceno, osredotočeno na poklice, v katerih prevladujejo ženske. |
| --- | --- |

3.3.

Države članice bi morale izvesti poglobljeno oceno, osredotočeno na poklice, v katerih prevladujejo ženske.

| 3.4. | Ocena dela, ki je nevtralna glede na spol, mora temeljiti na sistemih za razvrščanje in organizacijo osebja in dela ter na poklicnih izkušnjah in produktivnosti, ki se oceni predvsem z vidika kakovosti, na primer glede na izobrazbo in druge kvalifikacije, psihične in telesne zahteve, odgovornost za ljudi in materialne vire, uporabi pa se kot vir podatkov in kot ocenjevalna lestvica za določanje plačila ob upoštevanju načel preglednosti in primerljivosti. |
| --- | --- |

3.4.

Ocena dela, ki je nevtralna glede na spol, mora temeljiti na sistemih za razvrščanje in organizacijo osebja in dela ter na poklicnih izkušnjah in produktivnosti, ki se oceni predvsem z vidika kakovosti, na primer glede na izobrazbo in druge kvalifikacije, psihične in telesne zahteve, odgovornost za ljudi in materialne vire, uporabi pa se kot vir podatkov in kot ocenjevalna lestvica za določanje plačila ob upoštevanju načel preglednosti in primerljivosti.

Priporočilo št. 4:
     
  ORGANI ZA VPRAŠANJA ENAKOSTI MED SPOLOMA IN PRAVNA SREDSTVA

Organi za spodbujanje enakosti in spremljanje bi morali imeti večjo vlogo pri odpravi razlik v plačilu med spoloma. Ti organi bi morali biti pristojni za spremljanje, poročanje, po možnosti pa tudi učinkovitejše in bolj neodvisno izvajanje zakonodaje na področju enakosti spolov, morali pa bi biti tudi ustrezno financirani. Člen 20 Direktive 2006/54/ES bi bilo treba spremeniti, da bi pristojnosti teh organov razširili na:

| — | podporo in svetovanje žrtvam diskriminacije pri plačilu; |
| --- | --- |

—

podporo in svetovanje žrtvam diskriminacije pri plačilu;

| — | zagotavljanje neodvisnih raziskav o razlikah v plačilu; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje neodvisnih raziskav o razlikah v plačilu;

| — | objavljanje neodvisnih poročil in dajanje priporočil o kakršnih koli vprašanjih v zvezi z diskriminacijo pri plačilu; |
| --- | --- |

—

objavljanje neodvisnih poročil in dajanje priporočil o kakršnih koli vprašanjih v zvezi z diskriminacijo pri plačilu;

| — | pravno pristojnost za sprožitev lastne raziskave; |
| --- | --- |

—

pravno pristojnost za sprožitev lastne raziskave;

| — | pravno pristojnost za uvedbo sankcij v primeru kršitve načela enakega plačila za enako delo in/ali za sprožitev sodnih postopkov v primeru diskriminacije pri plačilu; |
| --- | --- |

—

pravno pristojnost za uvedbo sankcij v primeru kršitve načela enakega plačila za enako delo in/ali za sprožitev sodnih postopkov v primeru diskriminacije pri plačilu;

| — | zagotavljanje posebnega usposabljanja za socialne partnerje ter pravnike, sodnike in varuhe človekovih pravic, temelječega na zbirki analitičnih instrumentov in usmerjenih ukrepov, namenjenih za uporabo pri oblikovanju pogodb oziroma pri preverjanju, ali se pravila in politike, ki obravnavajo razliko v plačilu, izvajajo, kakor tudi zagotavljanje programov usposabljanja za delodajalce in ustreznih gradiv o nediskriminatorni oceni dela. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje posebnega usposabljanja za socialne partnerje ter pravnike, sodnike in varuhe človekovih pravic, temelječega na zbirki analitičnih instrumentov in usmerjenih ukrepov, namenjenih za uporabo pri oblikovanju pogodb oziroma pri preverjanju, ali se pravila in politike, ki obravnavajo razliko v plačilu, izvajajo, kakor tudi zagotavljanje programov usposabljanja za delodajalce in ustreznih gradiv o nediskriminatorni oceni dela.

Priporočilo št. 5:
     
  SOCIALNI DIALOG

Še naprej je treba nadzorovati kolektivne pogodbe in veljavne plačilne lestvice ter sheme za razvrstitev delovnih mest, predvsem za obravnavo delavcev, zaposlenih za polovični delovni čas in z drugimi netipičnimi delovnimi pogodbami, ali glede dodatnih plačil/bonusov, vključno s plačili v naravi. Nadzorovati je treba ne le primarne, temveč tudi sekundarne delovne pogoje in poklicne sisteme socialne varnosti (pravila o dopustu, pokojninski sistemi, službena vozila, storitve varstva otrok, prilagodljiv delovni čas, bonusi itd.). Države članice bi morale ob spoštovanju nacionalne zakonodaje, kolektivnih pogodb in praks spodbujati socialne partnerje, da uvedejo razvrstitev delovnih mest, ki bo nevtralna glede na spol, da bi delodajalci in zaposleni lahko prepoznali potencialno diskriminacijo na podlagi pristranske opredelitve plačilne lestvice.

Uprava lahko ima pomembno vlogo, ne le v zvezi z enakostjo plačila, temveč tudi pri ustvarjanju okolja, ki podpira enako delitev družinskih obveznosti in poklicno napredovanje za delavke in delavce.

Socialni partnerji bi morali biti pooblaščeni, da na dnevni red uvrstijo vprašanja o enakem plačilu, ne le znotraj lastnega sektorja, temveč tudi v okviru ustvarjanja medsektorskega ravnotežja (2).

Komisija bi morala izdelati operativen, praktičen in uporabniku prijazen priročnik za socialni dialogu v podjetjih in državah članicah. Vključevati bi moral smernice in merila za določanje vrednosti dela in primerjanje delovnih mest. Vsebovati bi moral tudi predloge metod ocenjevanja dela.

Priporočilo št. 6:
     
  PREPREČEVANJE DISKRIMINACIJE

Posebej je treba omeniti diskriminacijo pri plačilu v členu 26 (preprečevanje diskriminacije) Direktive 2006/54/ES, da bi zagotovili, da bodo države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji in organizacijami za zagotavljanje enakih možnosti sprejele:

| — | posebne ukrepe za usposabljanje in razvrščanje delovnih mest na področju sistema poklicnega usposabljanja, s katerimi bi odpravili in preprečevali diskriminacijo pri usposabljanju, razvrščanju in ekonomski oceni znanj in veščin, |
| --- | --- |

—

posebne ukrepe za usposabljanje in razvrščanje delovnih mest na področju sistema poklicnega usposabljanja, s katerimi bi odpravili in preprečevali diskriminacijo pri usposabljanju, razvrščanju in ekonomski oceni znanj in veščin,

| — | posebne politike za lažje usklajevanje dela z družinskim in zasebnim življenjem, ki bi zajemale kakovostno varstvo otrok ter drugih odvisnih oseb po dostopnih cenah in druge varstvene storitve, prožno organizacijo dela in delovnega časa ter porodniški, očetovski, starševski in družinski dopust, |
| --- | --- |

—

posebne politike za lažje usklajevanje dela z družinskim in zasebnim življenjem, ki bi zajemale kakovostno varstvo otrok ter drugih odvisnih oseb po dostopnih cenah in druge varstvene storitve, prožno organizacijo dela in delovnega časa ter porodniški, očetovski, starševski in družinski dopust,

| — | konkretne ukrepe (v skladu s členom 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije) za odpravo razlik v plačilu in razlik med spoloma, ki bi jih izvajali socialni partnerji in organizacije za zagotavljanje enakih možnosti na različnih pogodbenih in sektorskih ravneh, kot so: spodbujanje pogodb o plačah za odpravo razlik v plačilu glede na spol, preiskave v zvezi z enakim plačilom za enako delo, določitev količinskih in kakovostnih ciljev in meril uspešnosti ter podpiranje izmenjave najboljših praks, |
| --- | --- |

—

konkretne ukrepe (v skladu s členom 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije) za odpravo razlik v plačilu in razlik med spoloma, ki bi jih izvajali socialni partnerji in organizacije za zagotavljanje enakih možnosti na različnih pogodbenih in sektorskih ravneh, kot so: spodbujanje pogodb o plačah za odpravo razlik v plačilu glede na spol, preiskave v zvezi z enakim plačilom za enako delo, določitev količinskih in kakovostnih ciljev in meril uspešnosti ter podpiranje izmenjave najboljših praks,

| — | vključitev klavzule o spoštovanju enakosti spolov in enakega plačila za enako delo v javne pogodbe. |
| --- | --- |

—

vključitev klavzule o spoštovanju enakosti spolov in enakega plačila za enako delo v javne pogodbe.

Priporočilo št. 7:
     
  VKLJUČEVANJE NAČELA ENAKOSTI MED SPOLOMA

Vključevanje načela enakosti spolov bi bilo treba okrepiti z vključitvijo podrobnih smernic za države članice o načelu enakega plačila in odpravi razlik v plačilu v člen 29 Direktive 2006/54/ES. Komisija bi morala podpreti države članice in druge zainteresirane strani pri odpravljanju razlik v plačilu med ženskami in moškimi, in sicer z:

| — | uvedbo sistemov poročanja o ocenjevanju razlik v plačilu med moškimi in ženskami, |
| --- | --- |

—

uvedbo sistemov poročanja o ocenjevanju razlik v plačilu med moškimi in ženskami,

| — | vzpostavijo podatkovne baze za spremembe sistemov razvrščanja in organizacije delavcev, |
| --- | --- |

—

vzpostavijo podatkovne baze za spremembe sistemov razvrščanja in organizacije delavcev,

| — | zbiranjem in razširjanjem rezultatov poskusov v zvezi s preoblikovanjem organizacije dela, |
| --- | --- |

—

zbiranjem in razširjanjem rezultatov poskusov v zvezi s preoblikovanjem organizacije dela,

| — | razširjanjem informacij in smernic o praktičnih sredstvih, zlasti za mala in srednja podjetja (na primer o orodju informacijske tehnologije LOGIB-D), za odpravo razlik v plačilu, vključno z nacionalnimi ali sektorskimi kolektivnimi pogodbami, |
| --- | --- |

—

razširjanjem informacij in smernic o praktičnih sredstvih, zlasti za mala in srednja podjetja (na primer o orodju informacijske tehnologije LOGIB-D), za odpravo razlik v plačilu, vključno z nacionalnimi ali sektorskimi kolektivnimi pogodbami,

| — | evropskim certifikatom o enakem plačilu za enako delo, ki bi ga razvili v sodelovanju s socialnimi partnerji in združenji; s tem bi institucije, podjetja in javni organi imeli dokaz o izpolnjevanju določenih meril za pridobitev certifikata, npr. preglednost plač, |
| --- | --- |

—

evropskim certifikatom o enakem plačilu za enako delo, ki bi ga razvili v sodelovanju s socialnimi partnerji in združenji; s tem bi institucije, podjetja in javni organi imeli dokaz o izpolnjevanju določenih meril za pridobitev certifikata, npr. preglednost plač,

| — | oblikovanjem posebnih smernic za nadzor razlike v plačilu v okviru kolektivnih pogajanj, na voljo vsem na spletni strani v različnih jezikih. |
| --- | --- |

—

oblikovanjem posebnih smernic za nadzor razlike v plačilu v okviru kolektivnih pogajanj, na voljo vsem na spletni strani v različnih jezikih.

Priporočilo št. 8:
     
  SANKCIJE

| 8.1. | Zakonodaja na tem področju je iz različnih razlogov očitno manj učinkovita in upoštevajoč, da vseh težav ni mogoče odpraviti zgolj z zakonodajo, bi morale Komisija in države članice veljavno zakonodajo utrditi z ustreznimi vrstami učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih sankcij. |
| --- | --- |

8.1.

Zakonodaja na tem področju je iz različnih razlogov očitno manj učinkovita in upoštevajoč, da vseh težav ni mogoče odpraviti zgolj z zakonodajo, bi morale Komisija in države članice veljavno zakonodajo utrditi z ustreznimi vrstami učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih sankcij.

| 8.2. | Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bodo kršitve načela enakega plačila za delo enake vrednosti ustrezno kaznovane v skladu z veljavnimi zakonskimi določbami. |
| --- | --- |

8.2.

Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bodo kršitve načela enakega plačila za delo enake vrednosti ustrezno kaznovane v skladu z veljavnimi zakonskimi določbami.

| 8.3. | Kljub veljavni zakonodaji so inšpekcije in kazenski ukrepi pogosto nezadostni, kjer gre za načelo enakega plačila. Te zadeve je treba obravnavati kot prednostne, pristojne agencije in organi pa morajo za to imeti na voljo potrebne tehnične in finančne vire. |
| --- | --- |

8.3.

Kljub veljavni zakonodaji so inšpekcije in kazenski ukrepi pogosto nezadostni, kjer gre za načelo enakega plačila. Te zadeve je treba obravnavati kot prednostne, pristojne agencije in organi pa morajo za to imeti na voljo potrebne tehnične in finančne vire.

| 8.4. | Opozoriti je treba, da so države članice v skladu z Direktivo 2006/54/ES že obvezane k zagotavljanju odškodnine ali povračila (člen 18) in kazni (člen 25). Kljub temu pa te določbe niso dovolj za preprečevanje kršitev načela enakega plačila. Zato je bilo predlagano, da se izvede študija o izvedljivosti, učinkovitosti in vplivu morebitnih sankcij, kot so:






  — | kazni, ki morajo zajemati plačilo nadomestila žrtvam; |
| --- | --- | --- |

8.4.

Opozoriti je treba, da so države članice v skladu z Direktivo 2006/54/ES že obvezane k zagotavljanju odškodnine ali povračila (člen 18) in kazni (člen 25). Kljub temu pa te določbe niso dovolj za preprečevanje kršitev načela enakega plačila. Zato je bilo predlagano, da se izvede študija o izvedljivosti, učinkovitosti in vplivu morebitnih sankcij, kot so:

—

kazni, ki morajo zajemati plačilo nadomestila žrtvam;

| — | upravne kazni (če podjetje na primer ne sporoči analize in ocene plačne statistike, ločene po spolu (v skladu s priporočilom 2) oziroma o tem ne posreduje obveznega sporočila ali pa tovrstnih podatkov nima), ki jih zahteva inšpektorat za delo ali pristojni organi za vprašanja enakosti; |
| --- | --- |

—

upravne kazni (če podjetje na primer ne sporoči analize in ocene plačne statistike, ločene po spolu (v skladu s priporočilom 2) oziroma o tem ne posreduje obveznega sporočila ali pa tovrstnih podatkov nima), ki jih zahteva inšpektorat za delo ali pristojni organi za vprašanja enakosti;

| — | izguba pravic do državnih ugodnosti, subvencij (vključno s sredstvi EU, s katerimi upravljajo države članice) in do sodelovanja v javnih razpisih, kot je predvideno v Direktivi 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (3) in Direktivi 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (4). |
| --- | --- |

—

izguba pravic do državnih ugodnosti, subvencij (vključno s sredstvi EU, s katerimi upravljajo države članice) in do sodelovanja v javnih razpisih, kot je predvideno v Direktivi 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (3) in Direktivi 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (4).

| — | identifikacija kršiteljev, katerih imena bi treba objaviti. |
| --- | --- |

—

identifikacija kršiteljev, katerih imena bi treba objaviti.

Priporočilo št. 9:
     
  USKLAJEVANJE PREDPISOV IN POLITIKE EU

| 9.1. | Kaže, da je manjše plačilo povezano z delom s skrajšanim delovnim časom, zato je v zvezi s tem treba nujno ukrepati. Zato bi bilo treba oceniti in morebiti revidirati Direktivo 97/81/ES, ki določa enako obravnavanje delavcev za poln in skrajšani delovni čas, pa tudi bolj usmerjene in učinkovitejše ukrepe v kolektivnih pogodbah. |
| --- | --- |

9.1.

Kaže, da je manjše plačilo povezano z delom s skrajšanim delovnim časom, zato je v zvezi s tem treba nujno ukrepati. Zato bi bilo treba oceniti in morebiti revidirati Direktivo 97/81/ES, ki določa enako obravnavanje delavcev za poln in skrajšani delovni čas, pa tudi bolj usmerjene in učinkovitejše ukrepe v kolektivnih pogodbah.

| 9.2. | V smernicah za zaposlovanje bi bilo treba nujno uvesti konkreten cilj za zmanjšanje razlik v plačilu, vključno z dostopom do poklicnega usposabljanja in priznanjem kvalifikacij in znanj žensk. |
| --- | --- |

9.2.

V smernicah za zaposlovanje bi bilo treba nujno uvesti konkreten cilj za zmanjšanje razlik v plačilu, vključno z dostopom do poklicnega usposabljanja in priznanjem kvalifikacij in znanj žensk.

---

(1)  UL L 45, 19.2.1975, str. 19.

(2)  Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer: Odprava razlik v plačilu med spoloma: ukrepi vlad in socialnih partnerjev, 5. marec 2010, stran 30.

(3)  UL L 134, 30.4.2004, str.1.

(4)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/85 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/85

---

Četrtek, 24. maj 2012Švicarske kvote za število dovoljenj za prebivanje, ki se izdajo državljanom Poljske, Litve, Latvije, Estonije, Slovenije, Slovaške, Češke in Madžarske

P7_TA(2012)0226

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o švicarskih kvotah za število dovoljenj za prebivanje, ki se izdajo državljanom Poljske, Litve, Latvije, Estonije, Slovenije, Slovaške, Češke in Madžarske (2012/2661(RSP))

2013/C 264 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporazuma o prosti trgovini z dne 22. julija 1972 med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o prosti trgovini z dne 22. julija 1972 med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo (1),

| — | ob upoštevanju sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb (2), zlasti priloge I o prostem pretoku oseb in priloge III o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb (2), zlasti priloge I o prostem pretoku oseb in priloge III o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij,

| — | ob upoštevanju Protokola z dne 26. oktobra 2004 k sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike kot pogodbenic Sporazuma zaradi njihovega pristopa k Evropski uniji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola z dne 26. oktobra 2004 k sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike kot pogodbenic Sporazuma zaradi njihovega pristopa k Evropski uniji (3),

| — | ob upoštevanju Protokola z dne 27. maja 2008 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Republike Bolgarije in Romunije kot pogodbenic Sporazuma zaradi njunega pristopa k Evropski uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola z dne 27. maja 2008 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Republike Bolgarije in Romunije kot pogodbenic Sporazuma zaradi njunega pristopa k Evropski uniji (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o EGP – Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trga (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o EGP – Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trga (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2010 o odnosih EU z državami Efte, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2010 o odnosih EU z državami Efte,

| — | ob upoštevanju sklepa švicarskega Zveznega sveta z dne 18. maja 2012 o sklicevanju na zaščitno klavzulo glede osmih držav članic EU; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa švicarskega Zveznega sveta z dne 18. maja 2012 o sklicevanju na zaščitno klavzulo glede osmih držav članic EU;

| — | ob upoštevanju vprašanj z dne 14. maja 2012 in 16. maja 2012 Komisiji o švicarskih kvotah za število dovoljenj za prebivanje, ki se izdajo državljanom Poljske, Litve, Latvije, Estonije, Slovenije, Slovaške, Češke in Madžarske (O-000113/2012 – B7-0115/2012 in O-000115/2012 – B7-0116/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj z dne 14. maja 2012 in 16. maja 2012 Komisiji o švicarskih kvotah za število dovoljenj za prebivanje, ki se izdajo državljanom Poljske, Litve, Latvije, Estonije, Slovenije, Slovaške, Češke in Madžarske (O-000113/2012 – B7-0115/2012 in O-000115/2012 – B7-0116/2012),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je švicarski Zvezni svet sklenil, da s 1. majem 2012 uvede količinske omejitve v kategoriji B dovoljenj za prebivanje, ki se za trajanje do petih let izdajo državljanom Poljske, Litve, Latvije, Estonije, Slovenije, Slovaške, Češke in Madžarske; |
| --- | --- |

A.

ker je švicarski Zvezni svet sklenil, da s 1. majem 2012 uvede količinske omejitve v kategoriji B dovoljenj za prebivanje, ki se za trajanje do petih let izdajo državljanom Poljske, Litve, Latvije, Estonije, Slovenije, Slovaške, Češke in Madžarske;

| B. | ker švicarske oblasti s svojo odločitvijo ponovno uveljavljajo tako imenovano zaščitno klavzulo, ki je opredeljena v členu 10 sporazuma iz leta 1999 in ki jim omogoča, da takšne začasne omejevalne ukrepe uvedejo, če v določenem letu število izdanih dovoljenj za prebivanje preseže povprečje prejšnjih treh let za najmanj 10 %; ker so švicarski organi izjavili, da je takšno stanje nastopilo v primeru državljanov osmih držav članic Evropske unije (EU); |
| --- | --- |

B.

ker švicarske oblasti s svojo odločitvijo ponovno uveljavljajo tako imenovano zaščitno klavzulo, ki je opredeljena v členu 10 sporazuma iz leta 1999 in ki jim omogoča, da takšne začasne omejevalne ukrepe uvedejo, če v določenem letu število izdanih dovoljenj za prebivanje preseže povprečje prejšnjih treh let za najmanj 10 %; ker so švicarski organi izjavili, da je takšno stanje nastopilo v primeru državljanov osmih držav članic Evropske unije (EU);

| C. | ker zaščitna klavzula, na katero se sklicujejo švicarski organi, tako kot je zapisana v členu 10 sporazuma iz leta 1999, ne predvideva, da bi se najvišje število dovoljenj za prebivanje, oziroma kvote za njihovo število, določale na osnovi državljanstva, in govori o „zaposlenih in samozaposlenih osebah iz Evropske skupnosti“; |
| --- | --- |

C.

ker zaščitna klavzula, na katero se sklicujejo švicarski organi, tako kot je zapisana v členu 10 sporazuma iz leta 1999, ne predvideva, da bi se najvišje število dovoljenj za prebivanje, oziroma kvote za njihovo število, določale na osnovi državljanstva, in govori o „zaposlenih in samozaposlenih osebah iz Evropske skupnosti“;

| D. | ker so se za državljane osmih držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004, količinske omejitve uporabljale do 30. aprila 2011, kar je omogočal protokol iz leta 2004; ker se do konca prehodnega obdobja uporablja člen 10(4) sporazuma iz leta 1999; |
| --- | --- |

D.

ker so se za državljane osmih držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004, količinske omejitve uporabljale do 30. aprila 2011, kar je omogočal protokol iz leta 2004; ker se do konca prehodnega obdobja uporablja člen 10(4) sporazuma iz leta 1999;

| E. | ker je treba stanje umestiti v širši kontekst, saj so švicarski organi sprejeli številne ukrepe, ki ogrožajo napredek, dosežen z izvajanjem dvostranskih sporazumov, o čemer je Parlament izrazil zaskrbljenost v resoluciji meseca septembra 2010; |
| --- | --- |

E.

ker je treba stanje umestiti v širši kontekst, saj so švicarski organi sprejeli številne ukrepe, ki ogrožajo napredek, dosežen z izvajanjem dvostranskih sporazumov, o čemer je Parlament izrazil zaskrbljenost v resoluciji meseca septembra 2010;

| F. | ker je Švica sprejela nekaj tako imenovanih spremljajočih ukrepov k Sporazum o prostem pretoku oseb, ki lahko negativno vplivajo na to, kako bodo podjetja iz EU – zlasti mala in srednja med njimi – lahko opravljala svoje storitve v Švici, in ker bi bili v skladu s sodno prakso Sodišča EU številni izmed teh podpornih ukrepov sprejemljivi le, če bi sorazmerno zaščitili splošni interes, ki ni zaščiten že v matični državi ponudnikov storitev; |
| --- | --- |

F.

ker je Švica sprejela nekaj tako imenovanih spremljajočih ukrepov k Sporazum o prostem pretoku oseb, ki lahko negativno vplivajo na to, kako bodo podjetja iz EU – zlasti mala in srednja med njimi – lahko opravljala svoje storitve v Švici, in ker bi bili v skladu s sodno prakso Sodišča EU številni izmed teh podpornih ukrepov sprejemljivi le, če bi sorazmerno zaščitili splošni interes, ki ni zaščiten že v matični državi ponudnikov storitev;

| G. | ker so nekateri od spremljajočih ukrepov nesorazmerni glede na njihov namen, kot na primer zahteva o obveznem predhodnem uradnem obvestilu z osemdnevno čakalno dobo, zahteva o prispevku za stroške delovanja tristranskih komisij in zahteva, da tuja podjetja, ki zagotavljajo čezmejne storitve, položijo jamstvo o finančni integriteti; ker so ti ukrepi še posebej težki za mala in srednja podjetja, ki želijo opravljati storitve v Švici; |
| --- | --- |

G.

ker so nekateri od spremljajočih ukrepov nesorazmerni glede na njihov namen, kot na primer zahteva o obveznem predhodnem uradnem obvestilu z osemdnevno čakalno dobo, zahteva o prispevku za stroške delovanja tristranskih komisij in zahteva, da tuja podjetja, ki zagotavljajo čezmejne storitve, položijo jamstvo o finančni integriteti; ker so ti ukrepi še posebej težki za mala in srednja podjetja, ki želijo opravljati storitve v Švici;

| H. | ker so se švicarski organi v nasprotju s Sporazumom o prostem pretoku oseb odločili, da nemškim in avstrijskim taksijem prepovejo prevažati potnike na švicarskih letališčih; |
| --- | --- |

H.

ker so se švicarski organi v nasprotju s Sporazumom o prostem pretoku oseb odločili, da nemškim in avstrijskim taksijem prepovejo prevažati potnike na švicarskih letališčih;

| I. | ker so ta vprašanja pogosto na dnevnem redu razprav s Švico v okviru skupnega odbora, ustanovljenega s Sporazumom o prostem pretoku oseb; ker jih ta skupni odbor še vedno ni uspel rešiti; |
| --- | --- |

I.

ker so ta vprašanja pogosto na dnevnem redu razprav s Švico v okviru skupnega odbora, ustanovljenega s Sporazumom o prostem pretoku oseb; ker jih ta skupni odbor še vedno ni uspel rešiti;

| J. | ker so za prilagoditev Sporazuma o prostem pretoku oseb glede na razvoj zakonodaje EU na področju prostega pretoka oseb dovoljene le omejene spremembe tega sporazuma; ker se sporazum ne nadzoruje učinkovito in zanj ni mehanizma sodnega nadzora, ki bi bil podoben mehanizmom, ki se uporabljajo v EU in v evropskem gospodarskem prostoru (EGP); |
| --- | --- |

J.

ker so za prilagoditev Sporazuma o prostem pretoku oseb glede na razvoj zakonodaje EU na področju prostega pretoka oseb dovoljene le omejene spremembe tega sporazuma; ker se sporazum ne nadzoruje učinkovito in zanj ni mehanizma sodnega nadzora, ki bi bil podoben mehanizmom, ki se uporabljajo v EU in v evropskem gospodarskem prostoru (EGP);

Švicarske kvote za število dovoljenj za prebivanje, ki se izdajo državljanom EU

| 1. | močno obžaluje, da so se švicarski organi odločili ponovno uvesti količinske omejitve pri izdaji dovoljenj za prebivanje za daljši čas državljanom EU, ki prihajajo iz osmih držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004, s čimer omejujejo prosti pretok oseb, ki ga omogoča sporazum z EU iz leta 1999; |
| --- | --- |

1.

močno obžaluje, da so se švicarski organi odločili ponovno uvesti količinske omejitve pri izdaji dovoljenj za prebivanje za daljši čas državljanom EU, ki prihajajo iz osmih držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004, s čimer omejujejo prosti pretok oseb, ki ga omogoča sporazum z EU iz leta 1999;

| 2. | meni, da je odločitev diskriminatorna in protizakonita, saj v veljavnih pogodbah med Švico in EU ni pravne osnove za takšno razlikovanje po državljanstvu; poziva švicarske organe, naj ponovno pretehtajo svojo odločitev in odstopijo od sklicevanja na zaščitno klavzulo; |
| --- | --- |

2.

meni, da je odločitev diskriminatorna in protizakonita, saj v veljavnih pogodbah med Švico in EU ni pravne osnove za takšno razlikovanje po državljanstvu; poziva švicarske organe, naj ponovno pretehtajo svojo odločitev in odstopijo od sklicevanja na zaščitno klavzulo;

| 3. | ugotavlja, da pogoji za uporabo določb člena 10(4) iz sporazuma iz leta 1999, dopolnjenega s protokolom iz leta 2004, niso izpolnjeni; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da pogoji za uporabo določb člena 10(4) iz sporazuma iz leta 1999, dopolnjenega s protokolom iz leta 2004, niso izpolnjeni;

| 4. | pozdravlja pravočasno in kritično izjavo visoke predstavnice/podpredsednice Evropske komisije, ki je svoje službe pozvala, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe in od švicarskih oblasti zahtevajo, naj svojo odločitev prekličejo; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pravočasno in kritično izjavo visoke predstavnice/podpredsednice Evropske komisije, ki je svoje službe pozvala, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe in od švicarskih oblasti zahtevajo, naj svojo odločitev prekličejo;

| 5. | ugotavlja, da je Švica v protokolu II iz leta 2008 pravice do prostega gibanja razširila na Bolgarijo in Romunijo; vseeno obžaluje, da sporazum predvideva prehodna obdobja do sedem let; obžaluje dejstvo, da je švicarska vlada maja 2011 sklenila podaljšati prehodno obdobje za Bolgare in Romune do 31. maja 2014; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je Švica v protokolu II iz leta 2008 pravice do prostega gibanja razširila na Bolgarijo in Romunijo; vseeno obžaluje, da sporazum predvideva prehodna obdobja do sedem let; obžaluje dejstvo, da je švicarska vlada maja 2011 sklenila podaljšati prehodno obdobje za Bolgare in Romune do 31. maja 2014;

| 6. | meni, da bi namesto uvajanja omejevalnih ukrepov znotraj veljavnega okvira morali obe strani sodelovati pri pripravi ustreznejšega, učinkovitejšega in bolj prožnega sistema sodelovanja, ki bi spodbudil prosti pretok oseb; poziva Komisijo, naj švicarske oblasti na to problematiko opozori ob prvi priložnosti in naj zadevo uvrsti na dnevni red naslednjega sestanka skupnega odbora, ustanovljenega s sporazumom iz leta 1999; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi namesto uvajanja omejevalnih ukrepov znotraj veljavnega okvira morali obe strani sodelovati pri pripravi ustreznejšega, učinkovitejšega in bolj prožnega sistema sodelovanja, ki bi spodbudil prosti pretok oseb; poziva Komisijo, naj švicarske oblasti na to problematiko opozori ob prvi priložnosti in naj zadevo uvrsti na dnevni red naslednjega sestanka skupnega odbora, ustanovljenega s sporazumom iz leta 1999;

Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trga

| 7. | poziva Komisijo, naj sporoči, katere ukrepe je sprejela po resoluciji Parlamenta z dne 7. septembra 2010, da bi rešila težave v zvezi s spremljajočimi ukrepi, ki malim in srednjim podjetjem iz EU otežujejo opravljanje storitev v Švici, in da bi prepričala švicarske oblasti, naj razveljavijo predpise, po katerih morajo tuja podjetja, ki zagotavljajo čezmejne storitve, položiti jamstvo o finančni integriteti; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj sporoči, katere ukrepe je sprejela po resoluciji Parlamenta z dne 7. septembra 2010, da bi rešila težave v zvezi s spremljajočimi ukrepi, ki malim in srednjim podjetjem iz EU otežujejo opravljanje storitev v Švici, in da bi prepričala švicarske oblasti, naj razveljavijo predpise, po katerih morajo tuja podjetja, ki zagotavljajo čezmejne storitve, položiti jamstvo o finančni integriteti;

| 8. | je zaskrbljen nad odločitvijo švicarskega Zveznega sveta, da bo preučil dodatne spremljajoče ukrepe; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen nad odločitvijo švicarskega Zveznega sveta, da bo preučil dodatne spremljajoče ukrepe;

| 9. | ponovno izraža zaskrbljenost nad razmerami na švicarskih letališčih, kjer zaradi prepovedi švicarskih organov nemški in avstrijski taksiji ne smejo sprejemati potnikov, in Komisijo poziva, naj preuči, ali je ta odločitev v skladu s Sporazumom o prostem pretoku oseb; |
| --- | --- |

9.

ponovno izraža zaskrbljenost nad razmerami na švicarskih letališčih, kjer zaradi prepovedi švicarskih organov nemški in avstrijski taksiji ne smejo sprejemati potnikov, in Komisijo poziva, naj preuči, ali je ta odločitev v skladu s Sporazumom o prostem pretoku oseb;

| 10. | obžaluje, da ta sporazum ne upošteva Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic; poziva k temu, da bi se sporazumi s področij, ki se navezujejo na notranji trgi, bolj dinamično prilagajali glede na spremembe pravnega reda EU; |
| --- | --- |

10.

obžaluje, da ta sporazum ne upošteva Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic; poziva k temu, da bi se sporazumi s področij, ki se navezujejo na notranji trgi, bolj dinamično prilagajali glede na spremembe pravnega reda EU;

| 11. | meni, da je za prihodnji razvoj udeležbe Švice na enotnem trgu izredno pomembno, da pravila gospodarskim subjektom z obeh strani zagotavljajo bolj pregledno in predvidljivo okolje; |
| --- | --- |

11.

meni, da je za prihodnji razvoj udeležbe Švice na enotnem trgu izredno pomembno, da pravila gospodarskim subjektom z obeh strani zagotavljajo bolj pregledno in predvidljivo okolje;

| 12. | poziva k dodatnemu napredku pri iskanju horizontalnih rešitev za vprašanja o potrebnemu dinamičnemu prilagajanju sporazumov glede na spreminjajoči se pravni red, sorodni razlagi sporazumov, neodvisnem nadzoru in mehanizmih sodnega izvrševanja, mehanizmu za reševanje sporov, ki ne bi bil predmet drobitve, preglednosti pri sprejemanju odločitev in komunikaciji med skupnimi odbori; |
| --- | --- |

12.

poziva k dodatnemu napredku pri iskanju horizontalnih rešitev za vprašanja o potrebnemu dinamičnemu prilagajanju sporazumov glede na spreminjajoči se pravni red, sorodni razlagi sporazumov, neodvisnem nadzoru in mehanizmih sodnega izvrševanja, mehanizmu za reševanje sporov, ki ne bi bil predmet drobitve, preglednosti pri sprejemanju odločitev in komunikaciji med skupnimi odbori;

| 13. | poudarja, da so mehanizmi nadzora skladnosti, ki presegajo zgolj nacionalna sredstva, pomembni za dobro delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da so mehanizmi nadzora skladnosti, ki presegajo zgolj nacionalna sredstva, pomembni za dobro delovanje notranjega trga;

| 14. | izraža pripravljenost in podporo za poglobitev odnosov med EU in Švico, da bi premagali izzive, ki stojijo pred obema stranema; |
| --- | --- |

14.

izraža pripravljenost in podporo za poglobitev odnosov med EU in Švico, da bi premagali izzive, ki stojijo pred obema stranema;

*

* *

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter švicarski vladi in parlamentu. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter švicarski vladi in parlamentu.

---

(1)  UL L 300, 31.12.1972, str. 189.

(2)  UL L 114, 30.4.2002, str. 6.

(3)  UL L 89, 28.3.2006, str. 30,

(4)  UL L 124, 20.5.2009, str. 53.

(5)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 18.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/88 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/88

---

Četrtek, 24. maj 2012Venezuela: morebitni izstop iz Medameriške komisije za človekove pravice

P7_TA(2012)0227

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o morebitnem izstopu Venezuele iz Medameriške komisije za človekove pravice (2012/2653(RSP))

2013/C 264 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Venezueli, in sicer z dne 24. maja 2007 o postaji Radio Caracas TV (RCTV) (1), z dne 23. oktobra 2008 o političnih razglasitvah neprimernosti (2), z dne 7. maja 2009 o primeru Manuela Rosalesa (3), z dne 11. februarja 2010 o Venezueli (4) in z dne 8. julija 2010 o primeru Marie Lourdes Afiuni (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Venezueli, in sicer z dne 24. maja 2007 o postaji Radio Caracas TV (RCTV) (1), z dne 23. oktobra 2008 o političnih razglasitvah neprimernosti (2), z dne 7. maja 2009 o primeru Manuela Rosalesa (3), z dne 11. februarja 2010 o Venezueli (4) in z dne 8. julija 2010 o primeru Marie Lourdes Afiuni (5),

| — | ob upoštevanju Ameriške deklaracije o človekovih pravicah in dolžnostih iz leta 1948, s katero je bil formalno vzpostavljen medameriški sistem za varstvo človekovih pravic, in ob upoštevanju Medameriške komisije za človekove pravice, ki jo je leta 1959 ustanovila Organizacija ameriških držav in je dobila svoj statut leta 1979, Venezuela pa je njena članica od leta 1977, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ameriške deklaracije o človekovih pravicah in dolžnostih iz leta 1948, s katero je bil formalno vzpostavljen medameriški sistem za varstvo človekovih pravic, in ob upoštevanju Medameriške komisije za človekove pravice, ki jo je leta 1959 ustanovila Organizacija ameriških držav in je dobila svoj statut leta 1979, Venezuela pa je njena članica od leta 1977,

| — | ob upoštevanju ustanovitve Medameriškega sodišča za človekove pravice leta 1979, katerega članica je Venezuela postala leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve Medameriškega sodišča za človekove pravice leta 1979, katerega članica je Venezuela postala leta 1981,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. junija 2010 o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic (6) in z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. junija 2010 o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic (6) in z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (7),

| — | ob upoštevanju pomislekov, ki jih je uradni govorec visokega komisarja ZN za človekove pravice Ruperta Colvilla dne 4. maja 2012 izrazil o morebitnem izstopu Venezuele iz Medameriške komisije za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pomislekov, ki jih je uradni govorec visokega komisarja ZN za človekove pravice Ruperta Colvilla dne 4. maja 2012 izrazil o morebitnem izstopu Venezuele iz Medameriške komisije za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je Organizacija ameriških držav ustvarila svoj regionalni sistem varstva človekovih pravic, in sicer z Medameriško komisijo za človekove pravice, ki je nastala leta 1959, in Medameriškim sodiščem za človekove pravice, ki je bilo ustanovljeno leta 1979 in katerega odločitve temeljijo na Ameriški konvenciji za človekove pravice oziroma paktu iz San Joséja, ki je začel veljati leta 1978 za dopolnitev in popravo šibkih nacionalnih pravosodnih sistemov; |
| --- | --- |

A.

ker je Organizacija ameriških držav ustvarila svoj regionalni sistem varstva človekovih pravic, in sicer z Medameriško komisijo za človekove pravice, ki je nastala leta 1959, in Medameriškim sodiščem za človekove pravice, ki je bilo ustanovljeno leta 1979 in katerega odločitve temeljijo na Ameriški konvenciji za človekove pravice oziroma paktu iz San Joséja, ki je začel veljati leta 1978 za dopolnitev in popravo šibkih nacionalnih pravosodnih sistemov;

| B. | ker so v Ameriški deklaraciji o človekovih pravicah in dolžnostih kot eno od načel, na katerih temelji Organizacija ameriških držav, navedene temeljne pravice posameznika; |
| --- | --- |

B.

ker so v Ameriški deklaraciji o človekovih pravicah in dolžnostih kot eno od načel, na katerih temelji Organizacija ameriških držav, navedene temeljne pravice posameznika;

| C. | ker je Ameriško konvencijo o človekovih pravicah doslej ratificiralo 24 od 34 članic Organizacije ameriških držav; |
| --- | --- |

C.

ker je Ameriško konvencijo o človekovih pravicah doslej ratificiralo 24 od 34 članic Organizacije ameriških držav;

| D. | ker je Venezuela pogodbenica Ameriške konvencije o človekovih pravicah in članica Medameriške komisije za človekove pravice in zanjo velja jurisdikcija Medameriškega sodišča za človekove pravice, ki je pristojno za tolmačenje in uveljavljanje določb te konvencije; ker Venezuela sodeluje v mehanizmih Sveta ZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

D.

ker je Venezuela pogodbenica Ameriške konvencije o človekovih pravicah in članica Medameriške komisije za človekove pravice in zanjo velja jurisdikcija Medameriškega sodišča za človekove pravice, ki je pristojno za tolmačenje in uveljavljanje določb te konvencije; ker Venezuela sodeluje v mehanizmih Sveta ZN za človekove pravice;

| E. | ker je 2. maja 2012 predsednik Chávez napovedal ustanovitev državnega odbora za preučitev morebitnega izstopa iz Medameriške komisije za človekove pravice; ker je venezuelski minister za zunanje zadeve 3. maja 2012 k temu pozval tudi druge vlade v tej regiji; |
| --- | --- |

E.

ker je 2. maja 2012 predsednik Chávez napovedal ustanovitev državnega odbora za preučitev morebitnega izstopa iz Medameriške komisije za človekove pravice; ker je venezuelski minister za zunanje zadeve 3. maja 2012 k temu pozval tudi druge vlade v tej regiji;

| F. | ker so se od leta 1970 do leta 2011 na Venezuelo nanašale štiri odločitve Medameriške komisije za človekove pravice, sodišče pa je o njej v obdobju 2004–2012 razsojalo v 12 zadevah; ker je Organizacija ameriških držav prek Medameriške komisije za človekove pravice Venezuelo večkrat opozorila zaradi kršitev svobode izražanja, osebne varnosti in nekaznovanja ter političnih pravic; |
| --- | --- |

F.

ker so se od leta 1970 do leta 2011 na Venezuelo nanašale štiri odločitve Medameriške komisije za človekove pravice, sodišče pa je o njej v obdobju 2004–2012 razsojalo v 12 zadevah; ker je Organizacija ameriških držav prek Medameriške komisije za človekove pravice Venezuelo večkrat opozorila zaradi kršitev svobode izražanja, osebne varnosti in nekaznovanja ter političnih pravic;

| G. | ker je Venezuela v zadnjih nekaj letih ob številnih priložnostih kritizirala medameriško komisijo in sodišče ter je večkrat zagrozila z izstopom, ker naj bi bila komisija pristranska in naj bi uporabljala dvojne standarde; ker je tokrat Venezuela prvič sprejela konkretne ukrepe za izstop; ker Venezuela od leta 2002 zavrača vse prošnje medameriške komisije, da bi jo obiskala; |
| --- | --- |

G.

ker je Venezuela v zadnjih nekaj letih ob številnih priložnostih kritizirala medameriško komisijo in sodišče ter je večkrat zagrozila z izstopom, ker naj bi bila komisija pristranska in naj bi uporabljala dvojne standarde; ker je tokrat Venezuela prvič sprejela konkretne ukrepe za izstop; ker Venezuela od leta 2002 zavrača vse prošnje medameriške komisije, da bi jo obiskala;

| H. | ker je vsebino resolucij EP, zlasti o političnih razglasitvah neprimernosti opozicijskih voditeljev in političnemu preganjanju, kot je na primer zaprtje postaje RCTV, Medameriška komisija za človekove pravice podprla s številnimi sklepi in priporočili; ker je predsednik Chávez po teh neugodnih priporočilih, ki jih venezuelski organi niso upoštevali niti izvajali, sprožil mehanizem za izstop iz te mednarodne organizacije; |
| --- | --- |

H.

ker je vsebino resolucij EP, zlasti o političnih razglasitvah neprimernosti opozicijskih voditeljev in političnemu preganjanju, kot je na primer zaprtje postaje RCTV, Medameriška komisija za človekove pravice podprla s številnimi sklepi in priporočili; ker je predsednik Chávez po teh neugodnih priporočilih, ki jih venezuelski organi niso upoštevali niti izvajali, sprožil mehanizem za izstop iz te mednarodne organizacije;

| I. | ker sta predsednik vrhovnega sodišča in državna tožilka Bolivarske republike Venezuele podprla predlog predsednika Cháveza za izstop Venezuele iz Medameriške komisije za človekove pravice, kar očitno kaže na popolno podrejenost vej javne oblasti (zlasti sodne) političnim odločitvam voditelja te države; |
| --- | --- |

I.

ker sta predsednik vrhovnega sodišča in državna tožilka Bolivarske republike Venezuele podprla predlog predsednika Cháveza za izstop Venezuele iz Medameriške komisije za človekove pravice, kar očitno kaže na popolno podrejenost vej javne oblasti (zlasti sodne) političnim odločitvam voditelja te države;

| J. | ker je Medameriška komisija za človekove pravice kot zelo spoštovan organ s pozitivnim učinkom v tej regiji bistvena za dosego pravice za številne žrtve kršitev človekovih pravic in je imela pomembno vlogo pri prehodu iz diktature, ki je nekoč vladala v številnih državah v tej regiji, v demokracijo; |
| --- | --- |

J.

ker je Medameriška komisija za človekove pravice kot zelo spoštovan organ s pozitivnim učinkom v tej regiji bistvena za dosego pravice za številne žrtve kršitev človekovih pravic in je imela pomembno vlogo pri prehodu iz diktature, ki je nekoč vladala v številnih državah v tej regiji, v demokracijo;

| K. | ker Medameriška komisija za človekove pravice kot samostojen organ, ki ga sestavlja sedem neodvisnih članov, ki delujejo v svojem imenu, ne da bi zastopali katero od držav, predaja primere medameriškemu sodišču, državam članicam Organizacije ameriških držav nalaga sprejetje previdnostnih ukrepov za preprečitev nepopravljivih kršitev človekovih pravic v hudih in nujnih primerih ter sprejema, analizira in preiskuje posamezne peticije o kršitvah človekovih pravic; |
| --- | --- |

K.

ker Medameriška komisija za človekove pravice kot samostojen organ, ki ga sestavlja sedem neodvisnih članov, ki delujejo v svojem imenu, ne da bi zastopali katero od držav, predaja primere medameriškemu sodišču, državam članicam Organizacije ameriških držav nalaga sprejetje previdnostnih ukrepov za preprečitev nepopravljivih kršitev človekovih pravic v hudih in nujnih primerih ter sprejema, analizira in preiskuje posamezne peticije o kršitvah človekovih pravic;

| L. | ker imajo regionalni organi za varstvo človekovih pravic zelo pomembno vlogo pri spodbujanju in varovanju mehanizmov za človekove pravice in uveljavljajo splošne standarde in pogodbe o človekovih pravicah, kar so generalna skupščina ZN in njen svet za človekove pravice, nevladne organizacije in zagovorniki človekovih pravic večkrat priznali; |
| --- | --- |

L.

ker imajo regionalni organi za varstvo človekovih pravic zelo pomembno vlogo pri spodbujanju in varovanju mehanizmov za človekove pravice in uveljavljajo splošne standarde in pogodbe o človekovih pravicah, kar so generalna skupščina ZN in njen svet za človekove pravice, nevladne organizacije in zagovorniki človekovih pravic večkrat priznali;

| M. | ker je medameriško sodišče v skladu s prvim členom svojega statuta samostojna sodna institucija, katere cilj sta uporaba in tolmačenje ameriške konvencije; ker so za podpisnice ameriške konvencije njegove odločitve zavezujoče; |
| --- | --- |

M.

ker je medameriško sodišče v skladu s prvim členom svojega statuta samostojna sodna institucija, katere cilj sta uporaba in tolmačenje ameriške konvencije; ker so za podpisnice ameriške konvencije njegove odločitve zavezujoče;

| 1. | je zaskrbljen zaradi napovedi Venezuele o ustanovitvi državnega odbora za preučitev morebitnega izstopa iz Medameriške komisije za človekove pravice ter venezuelske oblasti poziva, naj ponovno preučijo to stališče; |
| --- | --- |

1.

je zaskrbljen zaradi napovedi Venezuele o ustanovitvi državnega odbora za preučitev morebitnega izstopa iz Medameriške komisije za človekove pravice ter venezuelske oblasti poziva, naj ponovno preučijo to stališče;

| 2. | izraža zaskrbljenost, da bi izstop iz medameriškega sistema povzročil osamitev Venezuele in da bi se stanje na področju človekovih pravic v njej nadalje poslabšalo; |
| --- | --- |

2.

izraža zaskrbljenost, da bi izstop iz medameriškega sistema povzročil osamitev Venezuele in da bi se stanje na področju človekovih pravic v njej nadalje poslabšalo;

| 3. | spodbuja venezuelsko vlado in vse druge države v tej regiji, naj priznajo in izvajajo odločitve in priporočila Medameriške komisije za človekove pravice za sodelovanje z regionalnimi in mednarodnimi mehanizmi varstva človekovih pravic, ter jih poziva, naj ne sprejemajo ukrepov, ki bi oslabili varstvo človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

spodbuja venezuelsko vlado in vse druge države v tej regiji, naj priznajo in izvajajo odločitve in priporočila Medameriške komisije za človekove pravice za sodelovanje z regionalnimi in mednarodnimi mehanizmi varstva človekovih pravic, ter jih poziva, naj ne sprejemajo ukrepov, ki bi oslabili varstvo človekovih pravic;

| 4. | pozdravlja vse delo, ki ga je opravila Medameriška komisija za človekove pravice, zlasti glede svobode izražanja, pravic staroselskih ljudstev, preprečevanja mučenja, socialnih pravic in pravic žensk ter večje ozaveščenosti javnosti o človekovih pravicah v tej regiji, ter jo spodbuja, naj nadaljuje to delo za dosego popolnega spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja vse delo, ki ga je opravila Medameriška komisija za človekove pravice, zlasti glede svobode izražanja, pravic staroselskih ljudstev, preprečevanja mučenja, socialnih pravic in pravic žensk ter večje ozaveščenosti javnosti o človekovih pravicah v tej regiji, ter jo spodbuja, naj nadaljuje to delo za dosego popolnega spoštovanja človekovih pravic;

| 5. | podpira regionalne organe za varstvo človekovih pravic kot del mednarodnega sistema varstva človekovih pravic ter institucije EU poziva, naj okrepijo svojo skupno podporo Medameriškemu sodišču za človekove pravice, komisiji in konvenciji; |
| --- | --- |

5.

podpira regionalne organe za varstvo človekovih pravic kot del mednarodnega sistema varstva človekovih pravic ter institucije EU poziva, naj okrepijo svojo skupno podporo Medameriškemu sodišču za človekove pravice, komisiji in konvenciji;

| 6. | države članice, ki se še niso vključile v medameriški sistem za varstvo človekovih pravic, poziva, da to čim prej storijo in v njem v celoti sodelujejo, saj bodo tako okrepile njegovo institucionalno avtoriteto; |
| --- | --- |

6.

države članice, ki se še niso vključile v medameriški sistem za varstvo človekovih pravic, poziva, da to čim prej storijo in v njem v celoti sodelujejo, saj bodo tako okrepile njegovo institucionalno avtoriteto;

| 7. | poziva vlado Bolivarske republike Venezuele, naj spoštuje mednarodne in regionalne konvencije in listine, ki jih je podpisala Venezuela; opominja, da so v skladu z venezuelsko ustavo vse podpisane mednarodne konvencije zavezujoče; |
| --- | --- |

7.

poziva vlado Bolivarske republike Venezuele, naj spoštuje mednarodne in regionalne konvencije in listine, ki jih je podpisala Venezuela; opominja, da so v skladu z venezuelsko ustavo vse podpisane mednarodne konvencije zavezujoče;

| 8. | obžaluje odločitev venezuelske zakonodajne in sodne veje oblasti, da podpreta poskus predsednika za izstop iz Medameriške komisije za človekove pravice, kar kaže na nespoštovanje ločitve oblasti v tej državi in popolno podrejenost zakonodajne in sodne oblasti političnim odločitvam predsednika; |
| --- | --- |

8.

obžaluje odločitev venezuelske zakonodajne in sodne veje oblasti, da podpreta poskus predsednika za izstop iz Medameriške komisije za človekove pravice, kar kaže na nespoštovanje ločitve oblasti v tej državi in popolno podrejenost zakonodajne in sodne oblasti političnim odločitvam predsednika;

| 9. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, parlamentarni skupščini Eurolat ter vladi Bolivarske republike Venezuele. |
| --- | --- |

9.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, parlamentarni skupščini Eurolat ter vladi Bolivarske republike Venezuele.

---

(1)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 484.

(2)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 85.

(3)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 113.

(4)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 69.

(5)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 130.

(6)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 69.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0126.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/91

---

Četrtek, 24. maj 2012Azerbajdžan

P7_TA(2012)0228

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o stanju človekovih pravic v Azerbajdžanu (2012/2654(RSP))

2013/C 264 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Azerbajdžanu, zlasti tistih o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Azerbajdžanu, zlasti tistih o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012, ki vsebuje priporočilo Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o pogajanjih o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012, ki vsebuje priporočilo Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o pogajanjih o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (1),

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in Azerbajdžanom, ki je začel veljati leta 1999, in sedanjih pogajanj obeh strani o novem pridružitvenem sporazumu, ki bo nadomestil prejšnjega, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in Azerbajdžanom, ki je začel veljati leta 1999, in sedanjih pogajanj obeh strani o novem pridružitvenem sporazumu, ki bo nadomestil prejšnjega,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskega parlamenta, Sveta, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij z dne 15. maja 2012 o uresničevanju nove evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskega parlamenta, Sveta, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij z dne 15. maja 2012 o uresničevanju nove evropske sosedske politike,

| — | ob upoštevanju novega nacionalnega akcijskega programa o večji učinkovitosti varstva človekovih pravic in svoboščin v Republiki Azerbajdžan, ki ga je dne 27. decembra 2011 potrdil njen predsednik, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega nacionalnega akcijskega programa o večji učinkovitosti varstva človekovih pravic in svoboščin v Republiki Azerbajdžan, ki ga je dne 27. decembra 2011 potrdil njen predsednik,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker Azerbajdžan dejavno sodeluje v evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu ter se je zavezal, da bo spoštoval demokracijo, človekove pravice in pravno državo, ki so osrednje vrednote teh dveh pobud; ker je kljub temu in kljub zavezam v akcijskem načrtu evropske sosedske politike stanje človekovih pravic v Azerbajdžanu v zadnjih letih čedalje slabše, nevladne organizacije in neodvisni mediji pa so tarča vedno močnejših pritiskov in ustrahovanja, kar povzroča vsesplošen strah med opozicijskimi silami in zagovorniki človekovih pravic, pa tudi mladino in aktivisti družabnih omrežij, ter avtocenzuro pri novinarjih; |
| --- | --- |

A.

ker Azerbajdžan dejavno sodeluje v evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu ter se je zavezal, da bo spoštoval demokracijo, človekove pravice in pravno državo, ki so osrednje vrednote teh dveh pobud; ker je kljub temu in kljub zavezam v akcijskem načrtu evropske sosedske politike stanje človekovih pravic v Azerbajdžanu v zadnjih letih čedalje slabše, nevladne organizacije in neodvisni mediji pa so tarča vedno močnejših pritiskov in ustrahovanja, kar povzroča vsesplošen strah med opozicijskimi silami in zagovorniki človekovih pravic, pa tudi mladino in aktivisti družabnih omrežij, ter avtocenzuro pri novinarjih;

| B. | ker je policija v prestolnici Baku 15. maja 2012 zatrla mirne proteste, na katerih so pozivali k izpustitvi političnih zapornikov, preden bo Azerbajdžan 26. maja 2012 gostil tekmovanje za pesem Evrovizije; ker nasilje proti miroljubnim protestnikom kaže, da obnašanje azerbajdžanskih oblasti ni v skladu z zavezami, ki jih je dal Azerbajdžan Evropski uniji in v okviru Sveta Evrope ter Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE); |
| --- | --- |

B.

ker je policija v prestolnici Baku 15. maja 2012 zatrla mirne proteste, na katerih so pozivali k izpustitvi političnih zapornikov, preden bo Azerbajdžan 26. maja 2012 gostil tekmovanje za pesem Evrovizije; ker nasilje proti miroljubnim protestnikom kaže, da obnašanje azerbajdžanskih oblasti ni v skladu z zavezami, ki jih je dal Azerbajdžan Evropski uniji in v okviru Sveta Evrope ter Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE);

| C. | ker so neodvisni novinarji, zagovorniki človekovih pravic in drugi, ki želijo izražati svoje mnenje, preučevati vprašanja javnega interesa ali kritizirati vladne organe v Azerbajdžanu, tarča napadov, nadlegovanja in groženj ali so zaprti, pri čemer sta še posebej skrb zbujajoča primera novinarjev Idraka Abasova in Khadije Izmajlove; |
| --- | --- |

C.

ker so neodvisni novinarji, zagovorniki človekovih pravic in drugi, ki želijo izražati svoje mnenje, preučevati vprašanja javnega interesa ali kritizirati vladne organe v Azerbajdžanu, tarča napadov, nadlegovanja in groženj ali so zaprti, pri čemer sta še posebej skrb zbujajoča primera novinarjev Idraka Abasova in Khadije Izmajlove;

| D. | ker je bil aktivist in član opozicijske stranke Ljudska fronta Elnur Mecidli 16. maja 2012 izpuščen iz zapora; |
| --- | --- |

D.

ker je bil aktivist in član opozicijske stranke Ljudska fronta Elnur Mecidli 16. maja 2012 izpuščen iz zapora;

| E. | ker bi moralo biti tekmovanje za pesem Evrovizije 2012, ki bo potekalo 26. maja 2012 v Bakuju, priložnost za Azerbajdžan, da pokaže svojo zavezanost demokraciji in človekovim pravicam; |
| --- | --- |

E.

ker bi moralo biti tekmovanje za pesem Evrovizije 2012, ki bo potekalo 26. maja 2012 v Bakuju, priložnost za Azerbajdžan, da pokaže svojo zavezanost demokraciji in človekovim pravicam;

| F. | ker je bilo na stotine lastnikov premoženja razlaščenih v nepojasnjenih in neupravičenih okoliščinah, na tisoče lastnikov stanovanj pa je bilo v imenu razvojnih projektov prisilno izseljenih, med drugim v okolici Trga nacionalne zastave v Bakuju, kjer stoji Kristalna palača, ki bo prizorišče tekmovanja za pesem Evrovizije 2012 in drugih dogodkov; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo na stotine lastnikov premoženja razlaščenih v nepojasnjenih in neupravičenih okoliščinah, na tisoče lastnikov stanovanj pa je bilo v imenu razvojnih projektov prisilno izseljenih, med drugim v okolici Trga nacionalne zastave v Bakuju, kjer stoji Kristalna palača, ki bo prizorišče tekmovanja za pesem Evrovizije 2012 in drugih dogodkov;

| G. | ker je svoboda tiska in medijev pogosto kršena; ker neomejena digitalna svoboda, tudi svoboda izražanja in spletnega združevanja, v resnici ni zagotovljena; |
| --- | --- |

G.

ker je svoboda tiska in medijev pogosto kršena; ker neomejena digitalna svoboda, tudi svoboda izražanja in spletnega združevanja, v resnici ni zagotovljena;

| H. | ker je Azerbajdžan zasedel mesto nestalne države članice varnostnega sveta Združenih narodov v obdobju 2012–2013 in se je zavezal, da bo podprl vrednote, izražene v Listini Združenih narodov o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

H.

ker je Azerbajdžan zasedel mesto nestalne države članice varnostnega sveta Združenih narodov v obdobju 2012–2013 in se je zavezal, da bo podprl vrednote, izražene v Listini Združenih narodov o človekovih pravicah;

| I. | ker je Azerbajdžan član Sveta Evrope in podpisnik Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

I.

ker je Azerbajdžan član Sveta Evrope in podpisnik Evropske konvencije o človekovih pravicah;

| 1. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj nemudoma prenehajo izvajati vse ukrepe za zatiranje svobode izražanja in združevanja, saj to ni v skladu z zavezanostjo Azerbajdžana demokraciji, varovanju človekovih pravic in temeljnim svoboščinam; |
| --- | --- |

1.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj nemudoma prenehajo izvajati vse ukrepe za zatiranje svobode izražanja in združevanja, saj to ni v skladu z zavezanostjo Azerbajdžana demokraciji, varovanju človekovih pravic in temeljnim svoboščinam;

| 2. | obsoja ravnanje policije in varnostnikov državnega naftnega podjetja SOCAR, ki so kruto pretepli novinarja Idraka Abasova pri časopisu Zerkalo in Inštitutu za svobodo in varnost novinarjev, ko je snemal rušenje hiš v naselju Sulutapa v Bakuju; |
| --- | --- |

2.

obsoja ravnanje policije in varnostnikov državnega naftnega podjetja SOCAR, ki so kruto pretepli novinarja Idraka Abasova pri časopisu Zerkalo in Inštitutu za svobodo in varnost novinarjev, ko je snemal rušenje hiš v naselju Sulutapa v Bakuju;

| 3. | obsoja kampanjo izsiljevanja in ustrahovanja proti raziskovalni novinarki Khadiji Izmajlovi, ker je raziskovala domnevne poslovne interese družine predsednika Alijeva; |
| --- | --- |

3.

obsoja kampanjo izsiljevanja in ustrahovanja proti raziskovalni novinarki Khadiji Izmajlovi, ker je raziskovala domnevne poslovne interese družine predsednika Alijeva;

| 4. | je seznanjen, da so azerbajdžanske oblasti začele preiskovati napade na novinarje; poziva jih, naj zagotovijo učinkovito preiskavo teh dejanj in preganjajo njihove storilce; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen, da so azerbajdžanske oblasti začele preiskovati napade na novinarje; poziva jih, naj zagotovijo učinkovito preiskavo teh dejanj in preganjajo njihove storilce;

| 5. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj dovolijo miroljubne proteste in policiji prepovedo poseganje v delo novinarjev, ki bodo o demonstracijah poročali; |
| --- | --- |

5.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj dovolijo miroljubne proteste in policiji prepovedo poseganje v delo novinarjev, ki bodo o demonstracijah poročali;

| 6. | obsoja nadlegovanje, ustrahovanje in nasilje proti novinarjem in drugim, ki mirno izražajo svoje mnenje; poziva oblasti, naj nemudoma iz zapora ali preiskovalnega pripora izpustijo tiste, ki so zaprti na podlagi politično motiviranih obtožb, vključno s šestimi novinarji – Anarjem Bajramlijem, Ramilom Dadašovom, Vugarjem Gonagovom, Zaurjem Gulijevim, Ajdinom Janijevim in Avazom Zejnalijem –, aktivistom družabnih medijev Bahtijarjem Hajijevim, odvetnikom in vodjo nevladne organizacije Vidadijem Isganderovim, aktivistom s področja človekovih pravic in odvetnikom Talehom Hasmamadovim, ter aktiviste, zaprte na podlagi različnih politično motiviranih obtožb, povezanih z miroljubnimi protesti aprila 2011; |
| --- | --- |

6.

obsoja nadlegovanje, ustrahovanje in nasilje proti novinarjem in drugim, ki mirno izražajo svoje mnenje; poziva oblasti, naj nemudoma iz zapora ali preiskovalnega pripora izpustijo tiste, ki so zaprti na podlagi politično motiviranih obtožb, vključno s šestimi novinarji – Anarjem Bajramlijem, Ramilom Dadašovom, Vugarjem Gonagovom, Zaurjem Gulijevim, Ajdinom Janijevim in Avazom Zejnalijem –, aktivistom družabnih medijev Bahtijarjem Hajijevim, odvetnikom in vodjo nevladne organizacije Vidadijem Isganderovim, aktivistom s področja človekovih pravic in odvetnikom Talehom Hasmamadovim, ter aktiviste, zaprte na podlagi različnih politično motiviranih obtožb, povezanih z miroljubnimi protesti aprila 2011;

| 7. | ponavlja svoje stališče, da bi moral pridružitveni sporazum med EU in Azerbajdžanom, o katerem trenutno potekajo pogajanja, vključevati določbe in merila za varstvo in spodbujanje človekovih pravic, zlasti v zvezi s svobodo medijev in pravico do svobode izražanja, združevanja in zbiranja, ki odražajo načela in pravice, vključene v azerbajdžansko ustavo, ter zaveze, ki jih je Azerbajdžan sprejel v okviru Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi; |
| --- | --- |

7.

ponavlja svoje stališče, da bi moral pridružitveni sporazum med EU in Azerbajdžanom, o katerem trenutno potekajo pogajanja, vključevati določbe in merila za varstvo in spodbujanje človekovih pravic, zlasti v zvezi s svobodo medijev in pravico do svobode izražanja, združevanja in zbiranja, ki odražajo načela in pravice, vključene v azerbajdžansko ustavo, ter zaveze, ki jih je Azerbajdžan sprejel v okviru Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi;

| 8. | izraža sočutje s pobudniki kampanje „Poj za demokracijo“, ki se je začela ob tekmovanju za pesem Evrovizije v Bakuju, ter upa, da bodo lahko njihova dejanja prispevala k začetku nujnih demokratičnih reform in znatnega izboljšanja razmer glede človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

8.

izraža sočutje s pobudniki kampanje „Poj za demokracijo“, ki se je začela ob tekmovanju za pesem Evrovizije v Bakuju, ter upa, da bodo lahko njihova dejanja prispevala k začetku nujnih demokratičnih reform in znatnega izboljšanja razmer glede človekovih pravic v državi;

| 9. | je zaskrbljen zaradi prisilnih izselitev in rušenja zgradb v povezavi z večjim načrtom obnove v Bakuju, ki je delno povezan z bližajočim se tekmovanjem za pesem Evrovizije; poziva azerbajdžanske oblasti, naj zagotovijo, da bo sedanja gradnja novih zgradb v Bakuju skladna z ustrezno zakonodajo in da se bo preselitev prebivalcev izvedla s preglednimi pravnimi postopki in pravično odškodnino; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen zaradi prisilnih izselitev in rušenja zgradb v povezavi z večjim načrtom obnove v Bakuju, ki je delno povezan z bližajočim se tekmovanjem za pesem Evrovizije; poziva azerbajdžanske oblasti, naj zagotovijo, da bo sedanja gradnja novih zgradb v Bakuju skladna z ustrezno zakonodajo in da se bo preselitev prebivalcev izvedla s preglednimi pravnimi postopki in pravično odškodnino;

| 10. | pozdravlja dejstvo, da je bil iz zapora izpuščen Elnur Mecidli, član opozicijske stranke Ljudska fronta; poziva vlado Azerbajdžana, naj dodeli vizum posebnemu poročevalcu parlamentarne skupščine Sveta Evrope o političnih zapornikih in mu s tem omogoči obisk države v skladu z njegovim mandatom; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da je bil iz zapora izpuščen Elnur Mecidli, član opozicijske stranke Ljudska fronta; poziva vlado Azerbajdžana, naj dodeli vizum posebnemu poročevalcu parlamentarne skupščine Sveta Evrope o političnih zapornikih in mu s tem omogoči obisk države v skladu z njegovim mandatom;

| 11. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj zagotovijo digitalne svoboščine, vključno z necenzuriranim dostopom do informacij in komuniciranja, kar so splošne pravice, nujne za človekove pravice, kot sta svoboda izražanja in dostop do informacij, ter za zagotavljanje preglednosti in odgovornosti v javnem življenju; |
| --- | --- |

11.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj zagotovijo digitalne svoboščine, vključno z necenzuriranim dostopom do informacij in komuniciranja, kar so splošne pravice, nujne za človekove pravice, kot sta svoboda izražanja in dostop do informacij, ter za zagotavljanje preglednosti in odgovornosti v javnem življenju;

| 12. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj sprejmejo osnutek zakona o razžalitvi, ki odpravlja kazensko odgovornost za razžalitev in žaljenje; pozdravlja razprave o sprejetju takšnega zakona v azerbajdžanski skupnosti, tesno sodelovanje z Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi glede tega in namero azerbajdžanskih oblasti, da osnutek zakona sprejmejo pred koncem leta; |
| --- | --- |

12.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj sprejmejo osnutek zakona o razžalitvi, ki odpravlja kazensko odgovornost za razžalitev in žaljenje; pozdravlja razprave o sprejetju takšnega zakona v azerbajdžanski skupnosti, tesno sodelovanje z Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi glede tega in namero azerbajdžanskih oblasti, da osnutek zakona sprejmejo pred koncem leta;

| 13. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj zakonodajo o volitvah, svobodi zbiranja, svobodi združevanja in svobodi medijev uskladi z mednarodnimi standardi ter zagotovi njeno popolno izvajanje; |
| --- | --- |

13.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj zakonodajo o volitvah, svobodi zbiranja, svobodi združevanja in svobodi medijev uskladi z mednarodnimi standardi ter zagotovi njeno popolno izvajanje;

| 14. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj okrepijo prizadevanja za reformo vseh področij pravosodnega sistema: pregon, sojenje, izrek kazni, odvzem prostosti in pritožbe; |
| --- | --- |

14.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj okrepijo prizadevanja za reformo vseh področij pravosodnega sistema: pregon, sojenje, izrek kazni, odvzem prostosti in pritožbe;

| 15. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj spoštujejo vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, ki zadevajo Azerbajdžan; |
| --- | --- |

15.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj spoštujejo vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, ki zadevajo Azerbajdžan;

| 16. | poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Evropske komisije, Svet in Komisijo, naj pozorno spremljajo razmere na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Azerbajdžanu po tekmovanju za pesem Evrovizije; poziva Svet, naj razmisli o možnosti usmerjenih sankcij proti tistim, ki so odgovorni za kršitve človekovih pravic, če bo do njih še prihajalo; |
| --- | --- |

16.

poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Evropske komisije, Svet in Komisijo, naj pozorno spremljajo razmere na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Azerbajdžanu po tekmovanju za pesem Evrovizije; poziva Svet, naj razmisli o možnosti usmerjenih sankcij proti tistim, ki so odgovorni za kršitve človekovih pravic, če bo do njih še prihajalo;

| 17. | močno obsoja grožnje skrajnih islamističnih organizacij in posameznikov proti udeležencem bližajočega se tekmovanja za pesem Evrovizije in zlasti tistim, ki pripadajo skupnosti lezbijk, homoseksualcev, biseksualcev in transseksualcev; močno podpira sekularno naravo Azerbajdžana in njegovo svobodno izbiro zunanjepolitične usmerjenosti; |
| --- | --- |

17.

močno obsoja grožnje skrajnih islamističnih organizacij in posameznikov proti udeležencem bližajočega se tekmovanja za pesem Evrovizije in zlasti tistim, ki pripadajo skupnosti lezbijk, homoseksualcev, biseksualcev in transseksualcev; močno podpira sekularno naravo Azerbajdžana in njegovo svobodno izbiro zunanjepolitične usmerjenosti;

| 18. | odločno obsoja terorizem vseh vrst in oblik ter visoko ceni prispevek Azerbajdžana k boju proti terorizmu in ekstremizmu na regionalni in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

18.

odločno obsoja terorizem vseh vrst in oblik ter visoko ceni prispevek Azerbajdžana k boju proti terorizmu in ekstremizmu na regionalni in mednarodni ravni;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom Republike Azerbajdžan, državam članicam EU ter Svetu Združenih narodov za človekove pravice. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom Republike Azerbajdžan, državam članicam EU ter Svetu Združenih narodov za človekove pravice.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0127.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/94 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/94

---

Četrtek, 24. maj 2012Položaj severnokorejskih beguncev

P7_TA(2012)0229

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o položaju severnokorejskih beguncev (2012/2655(RPS))

2013/C 264 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Severni Koreji (Demokratični ljudski republiki Koreji) in zlasti tiste, ki je bila sprejeta 8. julija 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Severni Koreji (Demokratični ljudski republiki Koreji) in zlasti tiste, ki je bila sprejeta 8. julija 2010 (1),

| — | ob upoštevanju vrhovnega srečanja EU-Kitajska 14. februarja 2012 in 29. dialoga med EU in Kitajsko o človekovih pravicah 29. junija 2010 v Madridu, kjer so razpravljali o vprašanju severnokorejskih beguncev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhovnega srečanja EU-Kitajska 14. februarja 2012 in 29. dialoga med EU in Kitajsko o človekovih pravicah 29. junija 2010 v Madridu, kjer so razpravljali o vprašanju severnokorejskih beguncev,

| — | ob upoštevanju poročila o Demokratični ljudski republiki Koreji, predstavljenega na 6. zasedanju delovne skupine za univerzalni periodični pregled pri svetu OZN za človekove pravice (30. novembra – 11. decembra 2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o Demokratični ljudski republiki Koreji, predstavljenega na 6. zasedanju delovne skupine za univerzalni periodični pregled pri svetu OZN za človekove pravice (30. novembra – 11. decembra 2009),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca o stanju na področju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji, predstavljenega 21. februarja 2011, v katerem posebni poročevalec obžaluje, da „Demokratična ljudska republika Koreja zaenkrat še ni pokazala pripravljenosti, da bi izvajala priporočila iz univerzalnega strokovnega poročila“; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca o stanju na področju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji, predstavljenega 21. februarja 2011, v katerem posebni poročevalec obžaluje, da „Demokratična ljudska republika Koreja zaenkrat še ni pokazala pripravljenosti, da bi izvajala priporočila iz univerzalnega strokovnega poročila“;

| — | ob upoštevanju resolucije A/HRC/19/L.29, ki jo je svet OZN za človekove pravice soglasno sprejel 19. marca 2012, v njej pa izrazil zelo veliko zaskrbljenost nad rednimi hudimi, splošno razširjenimi in sistematičnimi kršitvami človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji, in resolucije A/RES/66/174, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 29. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije A/HRC/19/L.29, ki jo je svet OZN za človekove pravice soglasno sprejel 19. marca 2012, v njej pa izrazil zelo veliko zaskrbljenost nad rednimi hudimi, splošno razširjenimi in sistematičnimi kršitvami človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji, in resolucije A/RES/66/174, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 29. marca 2012,

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je maja 2012 objavila južnokorejska državna komisija za človekove pravice o kršitvah človekovih pravic v Severni Koreji, pripravila pa ga je na osnovi približno 800 intervjujev z begunci, med katerimi je bilo nekaj sto prebežnikov, ki so preživeli zaporniška taborišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je maja 2012 objavila južnokorejska državna komisija za človekove pravice o kršitvah človekovih pravic v Severni Koreji, pripravila pa ga je na osnovi približno 800 intervjujev z begunci, med katerimi je bilo nekaj sto prebežnikov, ki so preživeli zaporniška taborišča,

| — | ob upoštevanju dekreta ministrstva za javno varnost Demokratične ljudske republike Koreje iz leta 2010, s katerim je prebeg razglašen za kaznivo dejanje „narodne izdaje“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dekreta ministrstva za javno varnost Demokratične ljudske republike Koreje iz leta 2010, s katerim je prebeg razglašen za kaznivo dejanje „narodne izdaje“,

| — | ob upoštevanju izjave oblasti Demokratične ljudske republike Koreje iz decembra 2011 o nameri, da „likvidira“ do tri generacije družine, iz katere bi člani zbežali iz države v stodnevnem času žalovanja po smrti Kim Jong Ila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave oblasti Demokratične ljudske republike Koreje iz decembra 2011 o nameri, da „likvidira“ do tri generacije družine, iz katere bi člani zbežali iz države v stodnevnem času žalovanja po smrti Kim Jong Ila,

| — | ob upoštevanju členom 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členom 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker omenjena resolucija sveta OZN za človekove pravice obžaluje grobe, splošne in sistematične kršitve človekovih pravic v Severni Koreji, zlasti mučenje in pošiljanje v delovna taborišča političnih zapornikov in državljanov Demokratične ljudske republike Koreje, ki so se bili prisiljeni vrniti; ker tamkajšnje oblasti sistematično izvajajo in omogočajo izvensodne uboje, samovoljne pripore in prisilna izginotja; |
| --- | --- |

A.

ker omenjena resolucija sveta OZN za človekove pravice obžaluje grobe, splošne in sistematične kršitve človekovih pravic v Severni Koreji, zlasti mučenje in pošiljanje v delovna taborišča političnih zapornikov in državljanov Demokratične ljudske republike Koreje, ki so se bili prisiljeni vrniti; ker tamkajšnje oblasti sistematično izvajajo in omogočajo izvensodne uboje, samovoljne pripore in prisilna izginotja;

| B. | ker velik del prebivalstva trpi lakoto in ker je bila po poročanju Svetovnega programa za hrano septembra 2009 nedohranjena tretjina severnokorejskih žensk in otrok; |
| --- | --- |

B.

ker velik del prebivalstva trpi lakoto in ker je bila po poročanju Svetovnega programa za hrano septembra 2009 nedohranjena tretjina severnokorejskih žensk in otrok;

| C. | ker je kot neposredna posledica politike, ki jo vodijo oblasti Demokratične ljudske republike Koreje, in kljub nevarnostim z leti iz države zbežalo približno 400 000 Severnokorejcev, med katerimi številni živijo kot „nezakoniti migranti“ v sosedni Kitajski; |
| --- | --- |

C.

ker je kot neposredna posledica politike, ki jo vodijo oblasti Demokratične ljudske republike Koreje, in kljub nevarnostim z leti iz države zbežalo približno 400 000 Severnokorejcev, med katerimi številni živijo kot „nezakoniti migranti“ v sosedni Kitajski;

| D. | ker večina beguncev iz Demokratične ljudske republike Koreje ne namerava ostati na Kitajskem, ampak mora to državo prečkati na poti do Južne Koreje ali drugih delov sveta; |
| --- | --- |

D.

ker večina beguncev iz Demokratične ljudske republike Koreje ne namerava ostati na Kitajskem, ampak mora to državo prečkati na poti do Južne Koreje ali drugih delov sveta;

| E. | ker na podlagi sporazuma o repatriaciji s Severno Korejo iz leta 1986 Kitajska severnokorejskim državljanom preprečuje dostop do azilnih postopkov UNHCR, kar pomeni kršitev konvencije OZN o beguncih iz leta 1951 in njenega protokola iz leta 1967, h katerima je Ljudska republika Kitajska sicer pristopila; ker po ocenah nevladnih organizacij Ljudska republika Kitajska vsako leto aretira in v Demokratično ljudsko republiko Korejo prisilno vrne do 5 000 severnokorejskih beguncev; |
| --- | --- |

E.

ker na podlagi sporazuma o repatriaciji s Severno Korejo iz leta 1986 Kitajska severnokorejskim državljanom preprečuje dostop do azilnih postopkov UNHCR, kar pomeni kršitev konvencije OZN o beguncih iz leta 1951 in njenega protokola iz leta 1967, h katerima je Ljudska republika Kitajska sicer pristopila; ker po ocenah nevladnih organizacij Ljudska republika Kitajska vsako leto aretira in v Demokratično ljudsko republiko Korejo prisilno vrne do 5 000 severnokorejskih beguncev;

| F. | ker so med severnokorejskimi begunci številne ženske, ki so pogosto žrtve trgovine z ljudmi, spolnega suženjstva in prisilnih porok, in ker so iz teh kršitev rojeni otroci na Kitajskem obravnavani kot osebe brez državljanstva in so zapuščeni ali prepuščeni isti usodi kot njihove matere; |
| --- | --- |

F.

ker so med severnokorejskimi begunci številne ženske, ki so pogosto žrtve trgovine z ljudmi, spolnega suženjstva in prisilnih porok, in ker so iz teh kršitev rojeni otroci na Kitajskem obravnavani kot osebe brez državljanstva in so zapuščeni ali prepuščeni isti usodi kot njihove matere;

| G. | ker so bili 29. marca 2012 v kitajskem mestu Dalian v provinci Liaoning aretirani Kim Young Hwan in trije drugi aktivisti Mreže za demokracijo in človekove pravice v Severni Koreji s sedežem v Seulu, češ da „ogrožajo nacionalno varnost Kitajske“, čeprav naj bi si prizadevali pomagati severnokorejskim prebežnikom; |
| --- | --- |

G.

ker so bili 29. marca 2012 v kitajskem mestu Dalian v provinci Liaoning aretirani Kim Young Hwan in trije drugi aktivisti Mreže za demokracijo in človekove pravice v Severni Koreji s sedežem v Seulu, češ da „ogrožajo nacionalno varnost Kitajske“, čeprav naj bi si prizadevali pomagati severnokorejskim prebežnikom;

| H. | ker se po navedbah prič nad prisilno vrnjenimi begunci v Severni Koreji sistematično izvaja mučenje, zaprejo jih v koncentracijska taborišča, lahko pa jih tudi usmrtijo, medtem ko naj bi bile nosečnice prisiljene splaviti, dojenčke, ki bi imeli kitajskega očeta, pa lahko celo ubijejo; ker so zaradi skupinske krivde zaprte celotne družine, skupaj z otroki in starimi starši; |
| --- | --- |

H.

ker se po navedbah prič nad prisilno vrnjenimi begunci v Severni Koreji sistematično izvaja mučenje, zaprejo jih v koncentracijska taborišča, lahko pa jih tudi usmrtijo, medtem ko naj bi bile nosečnice prisiljene splaviti, dojenčke, ki bi imeli kitajskega očeta, pa lahko celo ubijejo; ker so zaradi skupinske krivde zaprte celotne družine, skupaj z otroki in starimi starši;

| I. | ker satelitski posnetki in pripovedovanja severnokorejskih prebežnikov utemeljujejo navedbe o tem, da je v Demokratični ljudski republiki Koreji vsaj šest koncentracijskih taborišč in številna „prevzgojna“ taborišča, v katerih naj bi bilo do 200 000 večinoma političnih zapornikov; |
| --- | --- |

I.

ker satelitski posnetki in pripovedovanja severnokorejskih prebežnikov utemeljujejo navedbe o tem, da je v Demokratični ljudski republiki Koreji vsaj šest koncentracijskih taborišč in številna „prevzgojna“ taborišča, v katerih naj bi bilo do 200 000 večinoma političnih zapornikov;

| 1. | ponovno poziva Demokratično ljudsko republiko Korejo, naj takoj ustavi hude, splošno razširjene in sistematične kršitve človekovih pravic nad lastnim prebivalstvom, zaradi česar Severnokorejci bežijo iz svoje države; |
| --- | --- |

1.

ponovno poziva Demokratično ljudsko republiko Korejo, naj takoj ustavi hude, splošno razširjene in sistematične kršitve človekovih pravic nad lastnim prebivalstvom, zaradi česar Severnokorejci bežijo iz svoje države;

| 2. | poziva oblasti Demokratične ljudske republike Koreje, naj se ravnajo po priporočilih iz poročila delovne skupine o univerzalnem periodičnem pregledu Sveta za človekove pravice in naj kot prvi korak dovolijo, da bi neodvisni mednarodni strokovnjaki opravili pregled vseh oblik zaporniških zmogljivosti; |
| --- | --- |

2.

poziva oblasti Demokratične ljudske republike Koreje, naj se ravnajo po priporočilih iz poročila delovne skupine o univerzalnem periodičnem pregledu Sveta za človekove pravice in naj kot prvi korak dovolijo, da bi neodvisni mednarodni strokovnjaki opravili pregled vseh oblik zaporniških zmogljivosti;

| 3. | poziva države članice, naj bolj sistematično pristopijo k organizaciji evropske in mednarodne zaščite za Severnokorejce, ki so zbežali iz svoje države, Komisijo pa poziva, naj še naprej podpira organizacije civilne družbe, ki pomagajo severnokorejskim beguncem; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj bolj sistematično pristopijo k organizaciji evropske in mednarodne zaščite za Severnokorejce, ki so zbežali iz svoje države, Komisijo pa poziva, naj še naprej podpira organizacije civilne družbe, ki pomagajo severnokorejskim beguncem;

| 4. | zelo obžaluje, da so v primeru Kim Young Hwama in njegovih soaktivistov kitajske oblasti menda prvič izrekle obtožbo „ogrožanja nacionalne varnosti“, ki lahko pomeni smrtno kazen; poziva kitajske oblasti, naj vsem štirim priprtim aktivistom v celoti omogočijo konzularni dostop do južnokorejskih organov in pravno zastopstvo ter naj jih izpustijo; |
| --- | --- |

4.

zelo obžaluje, da so v primeru Kim Young Hwama in njegovih soaktivistov kitajske oblasti menda prvič izrekle obtožbo „ogrožanja nacionalne varnosti“, ki lahko pomeni smrtno kazen; poziva kitajske oblasti, naj vsem štirim priprtim aktivistom v celoti omogočijo konzularni dostop do južnokorejskih organov in pravno zastopstvo ter naj jih izpustijo;

| 5. | poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj spoštuje obveznosti po mednarodnem pravu, zlasti konvencijo o statusu beguncev iz leta 1951 in njen protokol iz leta 1967, pa tudi konvencijo proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984, in naj preneha z deportacijo severnokorejskih državljanov nazaj v Demokratično ljudsko republiko Korejo, saj so povratniki in njihove družine v veliki nevarnosti, da postanejo žrtve zlorab in da jih celo usmrtijo; |
| --- | --- |

5.

poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj spoštuje obveznosti po mednarodnem pravu, zlasti konvencijo o statusu beguncev iz leta 1951 in njen protokol iz leta 1967, pa tudi konvencijo proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984, in naj preneha z deportacijo severnokorejskih državljanov nazaj v Demokratično ljudsko republiko Korejo, saj so povratniki in njihove družine v veliki nevarnosti, da postanejo žrtve zlorab in da jih celo usmrtijo;

| 6. | zato Ljudsko republiko Kitajsko poziva, naj razveljavi sporazum s Severno Korejo iz leta 1986 o repatriaciji beguncev, in pozdravlja nedavna poročila, po katerih naj bi Kitajska nameravala spremeniti svojo politiko; opozarja, da so severnokorejski državljani obravnavani kot polnopravni državljani Republike Koreje in Ljudsko republiko Kitajsko poziva, naj jim zagotovi varen prehod do Južne Koreje ali drugih držav; |
| --- | --- |

6.

zato Ljudsko republiko Kitajsko poziva, naj razveljavi sporazum s Severno Korejo iz leta 1986 o repatriaciji beguncev, in pozdravlja nedavna poročila, po katerih naj bi Kitajska nameravala spremeniti svojo politiko; opozarja, da so severnokorejski državljani obravnavani kot polnopravni državljani Republike Koreje in Ljudsko republiko Kitajsko poziva, naj jim zagotovi varen prehod do Južne Koreje ali drugih držav;

| 7. | poziva kitajske oblasti, naj severnokorejske prebežnike obravnavajo kot begunce, UNHCR pa omogočijo dostop, da določi njihov status in jim pomaga pri varni namestitvi; kitajske oblasti naj izpustijo vse zaprte prebežnike, prekličejo vsakršno kazensko odgovornost vseh, ki beguncem skušajo pomagati iz človekoljubnih namenov, Severnokorejkam, poročenim s kitajskimi državljani, pa naj podelijo zakoniti status rezidenta; |
| --- | --- |

7.

poziva kitajske oblasti, naj severnokorejske prebežnike obravnavajo kot begunce, UNHCR pa omogočijo dostop, da določi njihov status in jim pomaga pri varni namestitvi; kitajske oblasti naj izpustijo vse zaprte prebežnike, prekličejo vsakršno kazensko odgovornost vseh, ki beguncem skušajo pomagati iz človekoljubnih namenov, Severnokorejkam, poročenim s kitajskimi državljani, pa naj podelijo zakoniti status rezidenta;

| 8. | prav tako poziva Kitajsko, naj preneha sodelovati s severnokorejskimi varnostnimi agenti, ki zasledujejo severnokorejske begunce, da bi jih aretirali; Ljudsko republiko Kitajsko poziva, naj namesto tega dovoli humanitarni dostop nevladnim in prostovoljnim organizacijam, ki želijo na Kitajskem pomagati severnokorejskim beguncem in prosilcem za azil ter jih oskrbeti s hrano, medicinsko pomočjo, izobraževalnimi, pravnimi in drugimi programi; |
| --- | --- |

8.

prav tako poziva Kitajsko, naj preneha sodelovati s severnokorejskimi varnostnimi agenti, ki zasledujejo severnokorejske begunce, da bi jih aretirali; Ljudsko republiko Kitajsko poziva, naj namesto tega dovoli humanitarni dostop nevladnim in prostovoljnim organizacijam, ki želijo na Kitajskem pomagati severnokorejskim beguncem in prosilcem za azil ter jih oskrbeti s hrano, medicinsko pomočjo, izobraževalnimi, pravnimi in drugimi programi;

| 9. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj v vseh pogovorih na visoki ravni in dialogu o človekovih pravicah med EU in Kitajsko opozarjata na razmere na področju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji in na vprašanje severnokorejskih beguncev v Ljudski republiki Kitajski; |
| --- | --- |

9.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj v vseh pogovorih na visoki ravni in dialogu o človekovih pravicah med EU in Kitajsko opozarjata na razmere na področju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji in na vprašanje severnokorejskih beguncev v Ljudski republiki Kitajski;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, državam članicam EU, Svetu, Komisiji, vladam Republike Koreje, Demokratične ljudske republike Koreje, Ljudske republike Kitajske, visokemu komisarju OZN za begunce, visoki komisarki OZN za človekove pravice, posebnemu poročevalcu OZN o stanju na področju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji in generalnemu sekretarju OZN. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, državam članicam EU, Svetu, Komisiji, vladam Republike Koreje, Demokratične ljudske republike Koreje, Ljudske republike Kitajske, visokemu komisarju OZN za begunce, visoki komisarki OZN za človekove pravice, posebnemu poročevalcu OZN o stanju na področju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji in generalnemu sekretarju OZN.

---

(1)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 132.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/96

---

Četrtek, 24. maj 2012Nadaljnja in okrepljena podpora cepljenja v državah v razvoju

P7_TA(2012)0230

Izjava Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o nadaljnji in okrepljeni podpori cepljenja v državah v razvoju

2013/C 264 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker so bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, med drugim hepatitis, ošpice, pnevmokokne okužbe, rotavirusna driska, otroška paraliza in rumena mrzlica, glavne povzročiteljice smrti med otrocih v državah v razvoju; |
| --- | --- |

A.

ker so bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, med drugim hepatitis, ošpice, pnevmokokne okužbe, rotavirusna driska, otroška paraliza in rumena mrzlica, glavne povzročiteljice smrti med otrocih v državah v razvoju;

| B. | ker je velika razširjenost bolezni ovira na poti do trajnostnega družbeno-ekonomskega razvoja; |
| --- | --- |

B.

ker je velika razširjenost bolezni ovira na poti do trajnostnega družbeno-ekonomskega razvoja;

| C. | ker je znano, da bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, na ženske in moške delujejo drugače; |
| --- | --- |

C.

ker je znano, da bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, na ženske in moške delujejo drugače;

| D. | ker ženske predstavljajo polovico svetovnega prebivalstva in razvoja in zdravja ni možno doseči brez upoštevanja njihovih glasov; |
| --- | --- |

D.

ker ženske predstavljajo polovico svetovnega prebivalstva in razvoja in zdravja ni možno doseči brez upoštevanja njihovih glasov;

| E. | ker je osnovna zdravstvena oskrba (bolnice, zdravniki, medicinske sestre, medicinska oprema itd.) bistvena in je ne bi smeli zanemariti; |
| --- | --- |

E.

ker je osnovna zdravstvena oskrba (bolnice, zdravniki, medicinske sestre, medicinska oprema itd.) bistvena in je ne bi smeli zanemariti;

| F. | ker Svetovna zveza za cepiva in imunizacijo (GAVI) velja za zelo učinkovito pri doseganju razvojnih in humanitarnih ciljev; |
| --- | --- |

F.

ker Svetovna zveza za cepiva in imunizacijo (GAVI) velja za zelo učinkovito pri doseganju razvojnih in humanitarnih ciljev;

| G. | ker je v zadnjih desetih letih zveza GAVI dosegla velik napredek pri reševanju življenj in širjenju območij imunizacije v najrevnejših državah na svetu, in ker se je na podlagi tega imuniziralo dodatnih 288 milijonov otrok in preprečilo več kot pet milijonov smrtnih žrtev; |
| --- | --- |

G.

ker je v zadnjih desetih letih zveza GAVI dosegla velik napredek pri reševanju življenj in širjenju območij imunizacije v najrevnejših državah na svetu, in ker se je na podlagi tega imuniziralo dodatnih 288 milijonov otrok in preprečilo več kot pet milijonov smrtnih žrtev;

| H. | ker kljub temu napredku vsako leto za boleznimi, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, umre 1,7 milijonov otrok; |
| --- | --- |

H.

ker kljub temu napredku vsako leto za boleznimi, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, umre 1,7 milijonov otrok;

| 1. | čestita Komisiji za podporo, ki jo je med letoma 2003 in 2012 preko Instrumenta za razvojno sodelovanje in Evropskega razvojnega sklada, namenila zvezi GAVI; |
| --- | --- |

1.

čestita Komisiji za podporo, ki jo je med letoma 2003 in 2012 preko Instrumenta za razvojno sodelovanje in Evropskega razvojnega sklada, namenila zvezi GAVI;

| 2. | poziva Komisijo naj si v okviru zunanjega delovanja stalno prizadeva za zmanjšanje števila bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo naj si v okviru zunanjega delovanja stalno prizadeva za zmanjšanje števila bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 24. maja 2012 (P7_PV(2012)05-24(ANN1)).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 22. maj 2012

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/98 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/98

---

Torek, 22. maj 2012Sprememba Poslovnika Evropskega parlamenta o izvajanju evropske državljanske pobude

P7_TA(2012)0213

Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta o izvajanju evropske državljanske pobude (2011/2302(REG))

2013/C 264 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predlogov sprememb Poslovnika (B7-0539/2011 in B7-0732/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov sprememb Poslovnika (B7-0539/2011 in B7-0732/2011),

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0148/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0148/2012),

| 1. | sklene spremeniti svoj poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

sklene spremeniti svoj poslovnik, kot sledi;

| 2. | opozarja, da bodo spremembe začele veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bodo spremembe začele veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 3. | poziva svojega predsednika, naj sprejme ustrezne ukrepe, da se v Evropskem parlamentu vzpostavi enotna kontaktna točka za zadeve, povezane z državljansko pobudo, na katero se bodo lahko obrnili državljani, predstavniška združenja in evropska civilna družba; |
| --- | --- |

3.

poziva svojega predsednika, naj sprejme ustrezne ukrepe, da se v Evropskem parlamentu vzpostavi enotna kontaktna točka za zadeve, povezane z državljansko pobudo, na katero se bodo lahko obrnili državljani, predstavniška združenja in evropska civilna družba;

| 4. | poziva Komisijo, naj v pismu, naslovljenem na predsednika Evropskega parlamenta, potrdi svoj namen, da jo bo na vseh javnih predstavitvah evropskih državljanskih pobud načeloma zastopal komisar, pristojen za področje, s katerega je pobuda, kadar pa ta ni na voljo po možnosti drug komisar ali generalni direktor, pristojen za področje, s katerega je pobuda; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj v pismu, naslovljenem na predsednika Evropskega parlamenta, potrdi svoj namen, da jo bo na vseh javnih predstavitvah evropskih državljanskih pobud načeloma zastopal komisar, pristojen za področje, s katerega je pobuda, kadar pa ta ni na voljo po možnosti drug komisar ali generalni direktor, pristojen za področje, s katerega je pobuda;

| 5. | poziva svoje predsedstvo in generalnega sekretarja, naj sprejmeta ustrezne ukrepe, da bi bile javne predstavitve evropskih državljanskih pobud čim opaznejše, in poskrbita za ustrezno opremo, tudi uporabo najboljše razpoložljive informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

5.

poziva svoje predsedstvo in generalnega sekretarja, naj sprejmeta ustrezne ukrepe, da bi bile javne predstavitve evropskih državljanskih pobud čim opaznejše, in poskrbita za ustrezno opremo, tudi uporabo najboljše razpoložljive informacijske in komunikacijske tehnologije;

| 6. | meni, da bi bilo treba spodbujati navzočnost poslancev Evropskega parlamenta na predstavitvah o evropskih državljanskih pobudah; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi bilo treba spodbujati navzočnost poslancev Evropskega parlamenta na predstavitvah o evropskih državljanskih pobudah;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| SEDANJE BESEDILO | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Spremembi 5 in 4 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 197 a (novo) |
| | Člen 197a
  Javne predstavitve o državljanskih pobudah |
| | 1.
     
  Ko je Komisija državljansko pobudo objavila v ustreznem registru v skladu s točko (a) člena 10(1) Uredbe (EU) št. 211/2011 (1), predsednik Evropskega parlamenta na predlog predsednika konference predsednikov odborov:










  (a) | zakonodajnemu odboru, pristojnemu za vsebino pobude v skladu s Prilogo VII, naloži, naj organizira javno predstavitev iz člena 11 Uredbe (EU) št. 211/2011; odbor, pristojen za peticije, je samodejno pridružen zakonodajnemu odboru v skladu s členom 50; |

SEDANJE BESEDILO

SPREMEMBA

Spremembi 5 in 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 197 a (novo)

Člen 197a

Javne predstavitve o državljanskih pobudah

1.
     
  Ko je Komisija državljansko pobudo objavila v ustreznem registru v skladu s točko (a) člena 10(1) Uredbe (EU) št. 211/2011 (1), predsednik Evropskega parlamenta na predlog predsednika konference predsednikov odborov:

(a)

zakonodajnemu odboru, pristojnemu za vsebino pobude v skladu s Prilogo VII, naloži, naj organizira javno predstavitev iz člena 11 Uredbe (EU) št. 211/2011; odbor, pristojen za peticije, je samodejno pridružen zakonodajnemu odboru v skladu s členom 50;

| (b) | lahko, kadar dve ali več državljanskih pobud, objavljenih v ustreznem registru v skladu s točko (a) člena 10(1) Uredbe (EU) št. 211/2011, obravnava podobno vsebino, po posvetovanju z organizatorji sklene, da se organizira skupna javna predstavitev, v kateri se enako obravnavajo vse državljanske pobude. |
| --- | --- |

(b)

lahko, kadar dve ali več državljanskih pobud, objavljenih v ustreznem registru v skladu s točko (a) člena 10(1) Uredbe (EU) št. 211/2011, obravnava podobno vsebino, po posvetovanju z organizatorji sklene, da se organizira skupna javna predstavitev, v kateri se enako obravnavajo vse državljanske pobude.

2.
     
  Pristojni odbor:

| (a) | preveri, ali je Komisija sprejela organizatorje na ustrezni ravni, v skladu s točko (b) člena 10(1) Uredbe (EU) št. 211/2011; |
| --- | --- |

(a)

preveri, ali je Komisija sprejela organizatorje na ustrezni ravni, v skladu s točko (b) člena 10(1) Uredbe (EU) št. 211/2011;

| (b) | zagotovi (po potrebi ji pri tem pomaga konferenca predsednikov odborov), da Komisija ustrezno sodeluje pri pripravi javne predstavitve in da je na predstavitvi zastopana na ustrezni ravni. |
| --- | --- |

(b)

zagotovi (po potrebi ji pri tem pomaga konferenca predsednikov odborov), da Komisija ustrezno sodeluje pri pripravi javne predstavitve in da je na predstavitvi zastopana na ustrezni ravni.

3.
     
  Predsednik pristojnega odbora skliče javno predstavitev na ustrezen datum v treh mesecih po predložitvi pobude Komisiji v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 211/2011.

4.
     
  Pristojni odbor pripravi javno predstavitev v Parlamentu, po potrebi skupaj z drugimi institucijami in organi Unije, ki morda želijo sodelovati. Povabi lahko druge zainteresirane strani.

Pristojni odbor povabi predstavniško skupino organizatorjev, v kateri je vsaj ena od kontaktnih oseb iz drugega pododstavka člena 3(2) Uredbe (EU) št. 211/2011, naj na predstavitvi predstavi pobudo.

5.
     
  Predsedstvo v skladu z dogovorom s Komisijo sprejme pravila o povračilu nastalih stroškov.

6.
     
  Pooblastila iz tega člena lahko predsednik Parlamenta in predsednik konference predsednikov odborov preneseta na podpredsednika oziroma na drugega predsednika odbora.

7.
     
  Če so izpolnjeni pogoji iz členov 50 in 51 se te določbe smiselno uporabljajo tudi za druge odbore. Uporablja se tudi člen 188.

Člen 23(9) se za javne predstavitve o državljanskih pobudah ne uporablja.

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 203 a

Ko je Parlament obveščen, da je bila Komisija vabljena, naj v skladu s členom 11(4) Pogodbe EU predloži predlog pravnega akta, odbor za peticije preveri, ali bo to vplivalo na njegovo delo in po potrebi o tem obvesti predlagatelje peticij, ki se nanašajo na zadevno temo.

Ko je Parlament obveščen, da je bila Komisija vabljena, naj v skladu s členom 11(4) Pogodbe EU
  in Uredbo (EU) št. 211/2011
  predloži predlog pravnega akta, odbor
  , pristojen
  za peticije, preveri, ali bo to vplivalo na njegovo delo in po potrebi o tem obvesti predlagatelje peticij, ki se nanašajo na sorodno temo.

Predlagane državljanske pobude, ki so bile prijavljene v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 211/2011, vendar Komisiji v skladu s členom 9 navedene uredbe ne morejo biti predložene, ker niso bili izpolnjeni vsi ustrezni postopki in pogoji, lahko preuči odbor, pristojen za peticije, če oceni, da je primerno, da se jih obravnava. Smiselno se uporabljajo členi 201, 202 in 203.

---

(1)  Uredba (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (UL L 65, 11.3.2011, str. 1).

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 22. maj 2012

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/101 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/101

---

Torek, 22. maj 2012Apoeni in tehnične specifikacije eurokovancev, namenjenih obtoku *

P7_TA(2012)0206

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 975/98 o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev, namenjenih obtoku (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE))

2013/C 264 E/19

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0296), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0296),

| — | ob upoštevanju člena 128(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0189/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0189/2011),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0440/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0440/2011),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Člen 1

  Uredba (ES) št. 975/98
  Člen 1g – odstavek 2 |
| 2.   Na podlagi odstavka 1 država članica izdajateljica pošlje Komisiji osnutke novih motivov eurokovancev vsaj šest mesecev pred načrtovanim datumom izdaje. Komisija preveri skladnost z določbami te uredbe takoj ali najpozneje v desetih delovnih dnevih. | 2.   Na podlagi odstavka 1 država članica izdajateljica pošlje Komisiji osnutke novih motivov eurokovancev vsaj šest mesecev pred načrtovanim datumom izdaje. Komisija preveri skladnost z določbami te uredbe takoj in najpozneje v desetih delovnih dnevih.
  Komisija v desetih delovnih dneh po tej preveritvi obvesti druge države članice in Evropsko centralno banko o svojih ugotovitvah. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Člen 1

Uredba (ES) št. 975/98

Člen 1g – odstavek 2

2.   Na podlagi odstavka 1 država članica izdajateljica pošlje Komisiji osnutke novih motivov eurokovancev vsaj šest mesecev pred načrtovanim datumom izdaje. Komisija preveri skladnost z določbami te uredbe takoj ali najpozneje v desetih delovnih dnevih.

2.   Na podlagi odstavka 1 država članica izdajateljica pošlje Komisiji osnutke novih motivov eurokovancev vsaj šest mesecev pred načrtovanim datumom izdaje. Komisija preveri skladnost z določbami te uredbe takoj in najpozneje v desetih delovnih dnevih.
  Komisija v desetih delovnih dneh po tej preveritvi obvesti druge države članice in Evropsko centralno banko o svojih ugotovitvah.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/102 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/102

---

Torek, 22. maj 2012Izdaja eurokovancev ***I

P7_TA(2012)0210

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izdaji eurokovancev (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))

2013/C 264 E/20

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0295), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0295),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 133 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerimi je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0140/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 133 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerimi je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0140/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 23. avgusta 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 23. avgusta 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. aprila 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. aprila 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0439/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0439/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroča svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroča svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 273, 16.9.2011, str. 2.

---

Torek, 22. maj 2012P7_TC1-COD(2011)0131

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 22. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izdaji eurokovancev

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 651/2012.)

---

Sreda, 23. maj 2012

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/104 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/104

---

Sreda, 23. maj 2012Stalež modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ***I

P7_TA(2012)0214

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 302/2009 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD))

2013/C 264 E/21

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0330), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0330),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0154/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0154/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. aprila 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. aprila 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0449/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0449/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri izjavo Parlamenta, ki je priložena tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri izjavo Parlamenta, ki je priložena tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 24, 28.1.2012, str. 116.

---

Sreda, 23. maj 2012P7_TC1-COD(2011)0144

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 500/2012.)

---

Sreda, 23. maj 2012Priloga k zakonodajni resoluciji

Izjava Evropskega parlamenta o izvedbenih aktih

Evropski parlament izjavlja, da so določbe te uredbe o izvedbenih aktih rezultat občutljivega kompromisa. Evropski parlament je zato, da bi se dosegel dogovor v prvi obravnavi, pred začetkom sezone ribolova na modroplavutega tuna, sprejel možnost uporabe izvedbenih aktov v določenih posebnih primerih. Vendar pa poudarja, da se teh določb ne bo obravnavalo ali uporabljalo kot precedens za urejanje podobnih situacij za učinkovit prenos prihodnjih mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje staleža, ki jih oblikujejo regionalne organizacije za upravljanje ribištev in ki v Uniji postanejo zavezujoči v skladu s pogoji mednarodnih konvencij, s katerimi so te organizacije bile ustanovljene.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/105 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/105

---

Sreda, 23. maj 2012Pospešeno uvajanje zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom ***I

P7_TA(2012)0215

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (prenovitev) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD))

2013/C 264 E/22

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0566), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0566),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0269/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0269/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 25. novembra 2011, naslovljenega na Odbor za promet in turizem v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 25. novembra 2011, naslovljenega na Odbor za promet in turizem v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | na podlagi zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. aprila 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

na podlagi zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. aprila 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0034/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0034/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 43, 15.2.2012, str. 98.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Sreda, 23. maj 2012P7_TC1-COD(2011)0243

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 530/2012.)

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/106 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/106

---

Sreda, 23. maj 2012Ribolovne možnosti in finančni prispevek, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Mozambik o partnerstvu v ribiškem sektorju ***

P7_TA(2012)0216

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Mozambik (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE))

2013/C 264 E/23

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (18059/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (18059/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Mozambik (18058/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Mozambik (18058/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0028/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0028/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo in mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za proračun (A7-0147/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo in mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za proračun (A7-0147/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma ter večletni sektorski program iz člena 3 novega protokola in s tem povezane letne ocene; Komisijo poziva tudi, naj predstavnikom Parlamenta omogoči sodelovanje na sejah skupnega odbora v vlogi opazovalcev in naj v zadnjem letu veljavnosti novega protokola ter pred začetkom pogajanj o njegovi obnovitvi Parlamentu in Svetu predstavi izčrpno poročilo o oceni njegove uporabe brez nepotrebnega omejevanja dostopa do dokumenta; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma ter večletni sektorski program iz člena 3 novega protokola in s tem povezane letne ocene; Komisijo poziva tudi, naj predstavnikom Parlamenta omogoči sodelovanje na sejah skupnega odbora v vlogi opazovalcev in naj v zadnjem letu veljavnosti novega protokola ter pred začetkom pogajanj o njegovi obnovitvi Parlamentu in Svetu predstavi izčrpno poročilo o oceni njegove uporabe brez nepotrebnega omejevanja dostopa do dokumenta;

| 3. | poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah postopka, povezanega z novim protokolom in njegovim podaljšanjem; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah postopka, povezanega z novim protokolom in njegovim podaljšanjem;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republiki Mozambik. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republiki Mozambik.

---

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/107 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/107

---

Sreda, 23. maj 2012Skupni sistem davka na finančne transakcije *

P7_TA(2012)0217

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu davka na finančne transakcije in spremembi Direktive 2008/7/ES (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS))

2013/C 264 E/24

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0594), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0594),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0355/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0355/2011),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj ciprske poslanske zbornice, malteške poslanske zbornice in švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj ciprske poslanske zbornice, malteške poslanske zbornice in švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0154/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0154/2012),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Zaradi nedavne finančne krize se na vseh ravneh razpravlja o možnem dodatnem davku v finančnem sektorju in zlasti davku na finančne transakcije. To razpravo je spodbudilo prizadevanje za zagotovitev, da bi finančni sektor prispeval sredstva za kritje stroškov zaradi krize in da bi bil v prihodnje ta sektor primerno obdavčen glede na druge sektorje; da se odpravijo spodbude za preveč tvegane dejavnosti finančnih institucij; da se dopolnijo ureditveni ukrepi za preprečevanje prihodnjih kriz in da se ustvarijo dodatni prihodki za splošne proračune ali namene posebnih politik. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

(1)

Zaradi nedavne finančne krize se na vseh ravneh razpravlja o možnem dodatnem davku v finančnem sektorju in zlasti davku na finančne transakcije. To razpravo je spodbudilo prizadevanje za zagotovitev, da bi finančni sektor prispeval sredstva za kritje stroškov zaradi krize in da bi bil v prihodnje ta sektor primerno obdavčen glede na druge sektorje; da se odpravijo spodbude za preveč tvegane dejavnosti finančnih institucij; da se dopolnijo ureditveni ukrepi za preprečevanje prihodnjih kriz in da se ustvarijo dodatni prihodki za splošne proračune ali namene posebnih politik.

| (1) | Zaradi nedavne finančne krize se na vseh ravneh razpravlja o možnem dodatnem davku v finančnem sektorju in zlasti davku na finančne transakcije. To razpravo je spodbudilo prizadevanje za zagotovitev, da bi finančni sektor prispeval sredstva za kritje stroškov zaradi krize in da bi bil v prihodnje ta sektor primerno obdavčen glede na druge sektorje; da se odpravijo spodbude za preveč tvegane dejavnosti finančnih institucij; da se dopolnijo ureditveni ukrepi za preprečevanje prihodnjih kriz in da se ustvarijo dodatni prihodki za splošne proračune,
  med drugim v obliki prispevka k fiskalni konsolidaciji, da bi spodbudili rast in ustvarili delovna mesta
  , ali
  za
  namene posebnih politik,
  kot sta razvojna pomoč in boj proti podnebnim spremembam
  . |
| --- | --- |

(1)

Zaradi nedavne finančne krize se na vseh ravneh razpravlja o možnem dodatnem davku v finančnem sektorju in zlasti davku na finančne transakcije. To razpravo je spodbudilo prizadevanje za zagotovitev, da bi finančni sektor prispeval sredstva za kritje stroškov zaradi krize in da bi bil v prihodnje ta sektor primerno obdavčen glede na druge sektorje; da se odpravijo spodbude za preveč tvegane dejavnosti finančnih institucij; da se dopolnijo ureditveni ukrepi za preprečevanje prihodnjih kriz in da se ustvarijo dodatni prihodki za splošne proračune,
  med drugim v obliki prispevka k fiskalni konsolidaciji, da bi spodbudili rast in ustvarili delovna mesta
  , ali
  za
  namene posebnih politik,
  kot sta razvojna pomoč in boj proti podnebnim spremembam
  .

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| (2) | Da se ob upoštevanju izjemno visoke mobilnosti večine zadevnih finančnih transakcij prepreči izkrivljanje zaradi enostranskih ukrepov držav članic, in s tem zagotovi pravilno delovanje notranjega trga, je pomembno, da so osnovne značilnosti davka na finančne transakcije v državah članicah usklajene na ravni Unije. Zato je treba preprečiti spodbude za davčno arbitražo v Uniji in izkrivljanje pri razporeditvi med finančnimi trgi v Uniji ter možnosti za dvojno obdavčevanje ali neobdavčevanje. |
| --- | --- |

(2)

Da se ob upoštevanju izjemno visoke mobilnosti večine zadevnih finančnih transakcij prepreči izkrivljanje zaradi enostranskih ukrepov držav članic, in s tem zagotovi pravilno delovanje notranjega trga, je pomembno, da so osnovne značilnosti davka na finančne transakcije v državah članicah usklajene na ravni Unije. Zato je treba preprečiti spodbude za davčno arbitražo v Uniji in izkrivljanje pri razporeditvi med finančnimi trgi v Uniji ter možnosti za dvojno obdavčevanje ali neobdavčevanje.

| (2) | Da se ob upoštevanju izjemno visoke mobilnosti večine zadevnih finančnih transakcij prepreči izkrivljanje zaradi enostranskih ukrepov držav članic, in s tem zagotovi pravilno delovanje notranjega trga, je pomembno, da so osnovne značilnosti davka na finančne transakcije v državah članicah usklajene –
  in da se ta direktiva izvaja
  – na ravni Unije. Zato je treba preprečiti spodbude za davčno arbitražo v Uniji in izkrivljanje pri razporeditvi med finančnimi trgi v Uniji ter možnosti za dvojno obdavčevanje ali neobdavčevanje.
  Če bi se skupina držav članic, na primer (a ne izključno) članice euroobmočja, s pomočjo okrepljenega sodelovanja na podlagi člena 329 Pogodbe o delovanju Evropske unije odločila za hitrejši tempo, glede na to, da je glavni cilj davek na finančne transakcije v vsej Uniji, bi bil model iz te direktive primerna osnova za izvajanje znotraj te skupine držav članic. Vendar bi lahko uvedba davka na finančne transakcije v posebej omejenem številu držav članic povzročila znatno izkrivljanje konkurence na notranjem trgu in bi bilo treba sprejeti celovite ukrepe za zagotovitev, da ta poteza ne bo negativno vplivala na delovanje notranjega trga
  . |
| --- | --- |

(2)

Da se ob upoštevanju izjemno visoke mobilnosti večine zadevnih finančnih transakcij prepreči izkrivljanje zaradi enostranskih ukrepov držav članic, in s tem zagotovi pravilno delovanje notranjega trga, je pomembno, da so osnovne značilnosti davka na finančne transakcije v državah članicah usklajene –
  in da se ta direktiva izvaja
  – na ravni Unije. Zato je treba preprečiti spodbude za davčno arbitražo v Uniji in izkrivljanje pri razporeditvi med finančnimi trgi v Uniji ter možnosti za dvojno obdavčevanje ali neobdavčevanje.
  Če bi se skupina držav članic, na primer (a ne izključno) članice euroobmočja, s pomočjo okrepljenega sodelovanja na podlagi člena 329 Pogodbe o delovanju Evropske unije odločila za hitrejši tempo, glede na to, da je glavni cilj davek na finančne transakcije v vsej Uniji, bi bil model iz te direktive primerna osnova za izvajanje znotraj te skupine držav članic. Vendar bi lahko uvedba davka na finančne transakcije v posebej omejenem številu držav članic povzročila znatno izkrivljanje konkurence na notranjem trgu in bi bilo treba sprejeti celovite ukrepe za zagotovitev, da ta poteza ne bo negativno vplivala na delovanje notranjega trga
  .

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) | V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010 in ob upoštevanju, da bi dejansko dosegli cilje davka na finančne transakcije, če bi ga uvedli na globalni ravni, bi morala Unija voditi prizadevanja za dosego sporazuma o davku na finančne transakcije na globalni ravni. Z dajanjem zgleda glede uvedbe davka na finančne transakcije si mora Unija odločno prizadevati za splošni sporazum v ustreznem mednarodnem forumu, zlasti G20, da se vzpostavi skupna podlaga za uvedbo svetovnega davka na finančne transakcije. Konkretni ukrepi v tej smeri bi morali biti del poročila Komisija v okviru prvega pregleda te direktive. |
| --- | --- |

(2a)

V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010 in ob upoštevanju, da bi dejansko dosegli cilje davka na finančne transakcije, če bi ga uvedli na globalni ravni, bi morala Unija voditi prizadevanja za dosego sporazuma o davku na finančne transakcije na globalni ravni. Z dajanjem zgleda glede uvedbe davka na finančne transakcije si mora Unija odločno prizadevati za splošni sporazum v ustreznem mednarodnem forumu, zlasti G20, da se vzpostavi skupna podlaga za uvedbo svetovnega davka na finančne transakcije. Konkretni ukrepi v tej smeri bi morali biti del poročila Komisija v okviru prvega pregleda te direktive.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| (3) | Za
  pravilno delovanje notranjega trga
  se mora davek na finančne transakcije uporabljati za trgovanje z različnimi finančnimi instrumenti, vključno s strukturiranimi produkti, na organiziranih trgih in prostem trgu ter za sklepanje in spreminjanje vseh pogodb na izvedene finančne instrumente. Zato se mora uporabljati za široko določen obseg finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(3)

Za
  pravilno delovanje notranjega trga
  se mora davek na finančne transakcije uporabljati za trgovanje z različnimi finančnimi instrumenti, vključno s strukturiranimi produkti, na organiziranih trgih in prostem trgu ter za sklepanje in spreminjanje vseh pogodb na izvedene finančne instrumente. Zato se mora uporabljati za široko določen obseg finančnih instrumentov.

| (3) | Da bi zmanjšali možnosti za izogibanjem davkom, tveganje za selitev in regulatorno arbitražo
  , bi se moral davek na finančne transakcije uporabljati za trgovanje z različnimi finančnimi instrumenti, vključno s strukturiranimi produkti, na organiziranih trgih in prostem trgu ter za sklepanje in spreminjanje vseh pogodb na izvedene finančne instrumente. Zato bi se moral uporabljati za široko določen obseg finančnih instrumentov.
  Vključevanje najširšega možnega obsega finančnih instrumentov in akterjev bi prav tako moralo zagotoviti enakomerno porazdelitev davčne obremenitve med vse akterje, pri čemer je ta obremenitev relativno težja za špekulativnejše in bolj moteče finančne transakcije. Če bi bil obseg uporabe davka na finančne transakcije bolj omejen, ne bi mogli doseči enakega rezultata, na primer z izbiro oblike kolkovine, ki bi celotno davčno breme preložila na bolj omejeno skupino instrumentov, s katerimi se trguje na organiziranih trgih, ne bi pa dosegla namena omejitve pretiranega in škodljivega špekuliranja
  . |
| --- | --- |

(3)

Da bi zmanjšali možnosti za izogibanjem davkom, tveganje za selitev in regulatorno arbitražo
  , bi se moral davek na finančne transakcije uporabljati za trgovanje z različnimi finančnimi instrumenti, vključno s strukturiranimi produkti, na organiziranih trgih in prostem trgu ter za sklepanje in spreminjanje vseh pogodb na izvedene finančne instrumente. Zato bi se moral uporabljati za široko določen obseg finančnih instrumentov.
  Vključevanje najširšega možnega obsega finančnih instrumentov in akterjev bi prav tako moralo zagotoviti enakomerno porazdelitev davčne obremenitve med vse akterje, pri čemer je ta obremenitev relativno težja za špekulativnejše in bolj moteče finančne transakcije. Če bi bil obseg uporabe davka na finančne transakcije bolj omejen, ne bi mogli doseči enakega rezultata, na primer z izbiro oblike kolkovine, ki bi celotno davčno breme preložila na bolj omejeno skupino instrumentov, s katerimi se trguje na organiziranih trgih, ne bi pa dosegla namena omejitve pretiranega in škodljivega špekuliranja
  .

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 11 a (novo)

| (11a) | Da bi okrepile položaj borznega trgovanja, ki je strogo regulirano, nadzorovano in pregledno, v primerjavi z nereguliranim, nenadzorovanim in manj preglednim zunajborznim trgovanjem, bi morale države članice uporabljati nižje davčne stopnje za finančne transakcije na borzah kot za zunajborzne transakcije. To bo omogočilo izvedbo prenosa trgovanja s slabo reguliranih ali nereguliranih trgov na borze, za katere se uporabljajo strogi predpisi in nadzor. |
| --- | --- |

(11a)

Da bi okrepile položaj borznega trgovanja, ki je strogo regulirano, nadzorovano in pregledno, v primerjavi z nereguliranim, nenadzorovanim in manj preglednim zunajborznim trgovanjem, bi morale države članice uporabljati nižje davčne stopnje za finančne transakcije na borzah kot za zunajborzne transakcije. To bo omogočilo izvedbo prenosa trgovanja s slabo reguliranih ali nereguliranih trgov na borze, za katere se uporabljajo strogi predpisi in nadzor.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| (12) | Da se obdavčitev določi zlasti za sam finančni sektor in ne za državljane in ker finančne institucije izvedejo veliko večino transakcij na finančnih trgih, se mora davek uporabljati za navedene institucije ne glede na to, ali trgujejo v svojem imenu, v imenu drugih oseb, za lasten račun ali za račun drugih oseb. |
| --- | --- |

(12)

Da se obdavčitev določi zlasti za sam finančni sektor in ne za državljane in ker finančne institucije izvedejo veliko večino transakcij na finančnih trgih, se mora davek uporabljati za navedene institucije ne glede na to, ali trgujejo v svojem imenu, v imenu drugih oseb, za lasten račun ali za račun drugih oseb.

| (12) | Da se obdavčitev določi zlasti za sam finančni sektor in ne za državljane in ker finančne institucije izvedejo veliko večino transakcij na finančnih trgih, bi se moral davek uporabljati
  samo
  za navedene institucije ne glede na to, ali trgujejo v svojem imenu, v imenu drugih oseb, za lasten račun ali za račun drugih oseb. |
| --- | --- |

(12)

Da se obdavčitev določi zlasti za sam finančni sektor in ne za državljane in ker finančne institucije izvedejo veliko večino transakcij na finančnih trgih, bi se moral davek uporabljati
  samo
  za navedene institucije ne glede na to, ali trgujejo v svojem imenu, v imenu drugih oseb, za lasten račun ali za račun drugih oseb.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| (13) | Zaradi visoke mobilnosti finančnih transakcij in za zmanjšanje možnega izogibanja plačilu davka se mora davek na finančne transakcije uporabljati na podlagi načela stalnega prebivališča/sedeža. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi visoke mobilnosti finančnih transakcij in za zmanjšanje možnega izogibanja plačilu davka se mora davek na finančne transakcije uporabljati na podlagi načela stalnega prebivališča/sedeža.

| (13) | Zaradi visoke mobilnosti finančnih transakcij in za zmanjšanje možnega izogibanja plačilu davka
  ter za zagotovitev čim širše pokritosti akterjev in transakcij

  bi se moral davek na finančne transakcije uporabljati na podlagi
  zelo široko opredeljenega
  načela stalnega prebivališča/sedeža,
  ki bi ga dopolnjevali elementi načela izdaje. Poleg tega bi se moralo za boljše izvajanje davka na finančne transakcije uporabljati načelo lastništva
  . |
| --- | --- |

(13)

Zaradi visoke mobilnosti finančnih transakcij in za zmanjšanje možnega izogibanja plačilu davka
  ter za zagotovitev čim širše pokritosti akterjev in transakcij

  bi se moral davek na finančne transakcije uporabljati na podlagi
  zelo široko opredeljenega
  načela stalnega prebivališča/sedeža,
  ki bi ga dopolnjevali elementi načela izdaje. Poleg tega bi se moralo za boljše izvajanje davka na finančne transakcije uporabljati načelo lastništva
  .

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| (14) | Najmanjše davčne stopnje je treba določiti na dovolj visoki ravni, da se izpolni cilj uskladitve iz te direktive. Hkrati morajo biti dovolj nizke, da se zmanjša tveganje za selitev. |
| --- | --- |

(14)

Najmanjše davčne stopnje je treba določiti na dovolj visoki ravni, da se izpolni cilj uskladitve iz te direktive. Hkrati morajo biti dovolj nizke, da se zmanjša tveganje za selitev.

| (14) | Najnižje davčne stopnje bi bilo treba določiti na dovolj visoki ravni, da se izpolni cilj uskladitve iz te direktive,
  tako da finančni sektor ustrezno prispeva k stroškom gospodarske krize ter posledično k oživitvi realnega gospodarstva
  . Hkrati morajo biti te stopnje
  do izvajanja enotne ureditve o globalnem davku na finančne transakcije
  dovolj nizke, da se zmanjša tveganje za preselitev. |
| --- | --- |

(14)

Najnižje davčne stopnje bi bilo treba določiti na dovolj visoki ravni, da se izpolni cilj uskladitve iz te direktive,
  tako da finančni sektor ustrezno prispeva k stroškom gospodarske krize ter posledično k oživitvi realnega gospodarstva
  . Hkrati morajo biti te stopnje
  do izvajanja enotne ureditve o globalnem davku na finančne transakcije
  dovolj nizke, da se zmanjša tveganje za preselitev.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 a (novo)

| (15a) | Ker bodo stopnje izogibanja, utaje in zlorabe delno odvisne od zmožnosti držav članic za preverjanje obdavčljivih transakcij, ki se izvajajo na mestih trgovanja v tretji državi, bi morale države članice in po potrebi Komisija v celoti izkoristiti instrumente za sodelovanje v davčnih zadevah, ki so jih vzpostavili OECD, Svet Evrope in druge mednarodne organizacije. Po potrebi bi v zvezi s tem sprejeli nove pobude za dvostransko in večstransko sodelovanje. |
| --- | --- |

(15a)

Ker bodo stopnje izogibanja, utaje in zlorabe delno odvisne od zmožnosti držav članic za preverjanje obdavčljivih transakcij, ki se izvajajo na mestih trgovanja v tretji državi, bi morale države članice in po potrebi Komisija v celoti izkoristiti instrumente za sodelovanje v davčnih zadevah, ki so jih vzpostavili OECD, Svet Evrope in druge mednarodne organizacije. Po potrebi bi v zvezi s tem sprejeli nove pobude za dvostransko in večstransko sodelovanje.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| (16) | Da se zagotovi sprejetje natančnejših pravil za določitev, ali dane finančne dejavnosti pomenijo znatno delo dejavnosti podjetja, tako da se lahko to podjetje šteje za finančno institucijo za namene te direktive, ter natančnejših pravil glede varstva pred davčno utajo, izogibanjem davkom in zlorabo na področju davkov, je treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z določanjem potrebnih ukrepov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja,
  tudi na ravni strokovnjakov
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti pravočasno in ustrezno predložitev pomembnih dokumentov Svetu. |
| --- | --- |

(16)

Da se zagotovi sprejetje natančnejših pravil za določitev, ali dane finančne dejavnosti pomenijo znatno delo dejavnosti podjetja, tako da se lahko to podjetje šteje za finančno institucijo za namene te direktive, ter natančnejših pravil glede varstva pred davčno utajo, izogibanjem davkom in zlorabo na področju davkov, je treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z določanjem potrebnih ukrepov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja,
  tudi na ravni strokovnjakov
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti pravočasno in ustrezno predložitev pomembnih dokumentov Svetu.

| (16) | Da se zagotovi sprejetje natančnejših pravil za določitev, ali dane finančne dejavnosti pomenijo znatno delo dejavnosti podjetja, tako da se lahko to podjetje šteje za finančno institucijo za namene te direktive, ter natančnejših pravil glede varstva pred davčno utajo, izogibanjem davkom in zlorabo na področju davkov, je treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z določanjem potrebnih ukrepov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja,
  še posebej s strokovnjaki, nevladnimi organizacijami in drugimi zainteresiranimi stranmi
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti pravočasno in ustrezno predložitev pomembnih dokumentov
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu. |
| --- | --- |

(16)

Da se zagotovi sprejetje natančnejših pravil za določitev, ali dane finančne dejavnosti pomenijo znatno delo dejavnosti podjetja, tako da se lahko to podjetje šteje za finančno institucijo za namene te direktive, ter natančnejših pravil glede varstva pred davčno utajo, izogibanjem davkom in zlorabo na področju davkov, je treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z določanjem potrebnih ukrepov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja,
  še posebej s strokovnjaki, nevladnimi organizacijami in drugimi zainteresiranimi stranmi
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti pravočasno in ustrezno predložitev pomembnih dokumentov
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 17 a (novo)

| (17a) | Ta direktiva ne obravnava upravljanja prihodkov od davka na finančne transakcije. Vendar bi se lahko del prihodkov od davka na finančne transakcije glede na predlog Komisije za uredbo Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, zlasti določbe o lastnih virih Unije, upravljal na ravni Unije, bodisi kot del njenih lastnih virov bodisi v neposredni povezavi s posebnimi politikami Unije in javnimi dobrinami. Z uporabo dela prihodkov od davka na finančne transakcije kot lastnih sredstev Unije bi se zmanjšali nacionalni prispevki v proračun Unije, sredstva iz nacionalnih proračunov pa bi se sprostila za drugo porabo. |
| --- | --- |

(17a)

Ta direktiva ne obravnava upravljanja prihodkov od davka na finančne transakcije. Vendar bi se lahko del prihodkov od davka na finančne transakcije glede na predlog Komisije za uredbo Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, zlasti določbe o lastnih virih Unije, upravljal na ravni Unije, bodisi kot del njenih lastnih virov bodisi v neposredni povezavi s posebnimi politikami Unije in javnimi dobrinami. Z uporabo dela prihodkov od davka na finančne transakcije kot lastnih sredstev Unije bi se zmanjšali nacionalni prispevki v proračun Unije, sredstva iz nacionalnih proračunov pa bi se sprostila za drugo porabo.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 17 b (novo)

| (17b) | Za pobiranje davka so pristojne samo države članice. |
| --- | --- |

(17b)

Za pobiranje davka so pristojne samo države članice.

Sprememba 13

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 2

2.   Ta direktiva se uporablja za vse finančne transakcije, če je vsaj ena stranka v transakciji ustanovljena v državi članici ter je finančna institucija, ustanovljena na ozemlju države članice, stranka v transakciji, ki deluje za svoj račun ali za račun druge osebe ali deluje v imenu stranke v transakciji.

2.   Ta direktiva se
  v skladu s členom 3
  uporablja za vse finančne transakcije
  pod enim od naslednjih pogojev:

| (a) | je vsaj ena stranka v transakciji ustanovljena v državi članici ter je finančna institucija, ustanovljena na ozemlju države članice, stranka v transakciji, ki deluje za svoj račun ali za račun druge osebe ali deluje v imenu stranke v transakciji;
  ali |
| --- | --- |

(a)

je vsaj ena stranka v transakciji ustanovljena v državi članici ter je finančna institucija, ustanovljena na ozemlju države članice, stranka v transakciji, ki deluje za svoj račun ali za račun druge osebe ali deluje v imenu stranke v transakciji;
  ali

| (b) | transakcija zajema finančni instrument, ki ga izdajo pravni subjekti s sedežem v Uniji. |
| --- | --- |

(b)

transakcija zajema finančni instrument, ki ga izdajo pravni subjekti s sedežem v Uniji.

Sprememba 14

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka (c a) (novo)

| (ca) | promptne valutne transakcije, razen kadar so neposredno povezane s komercialnimi dejavnostmi nefinančne nasprotne stranke, ki je končni uporabnik; |
| --- | --- |

(ca)

Sprememba 15

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – pododstavek 7 – točka f

| (f) | pokojninski sklad ali
  institucijo
  za poklicno pokojninsko zavarovanje, kot je opredeljena v členu 6(a) Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta,
  naložbenega upravitelja
  takšnega sklada ali institucije; |
| --- | --- |

(f)

pokojninski sklad ali
  institucijo
  za poklicno pokojninsko zavarovanje, kot je opredeljena v členu 6(a) Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta,
  naložbenega upravitelja
  takšnega sklada ali institucije;

| (f) | pokojninski sklad ali
  institucija
  za poklicno pokojninsko zavarovanje, kot je opredeljena v členu 6(a) Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje, naložbeni upravitelj
  takšnega sklada ali institucije,
  subjekti, ki so ustanovljeni za naložbe teh skladov ali institucij ter delujejo zgolj in izključno v interesu takih skladov ali institucij, za namene te direktive ne veljajo za finančno institucijo do pregleda te direktive v skladu s členom 16
  ; |
| --- | --- |

(f)

pokojninski sklad ali
  institucija
  za poklicno pokojninsko zavarovanje, kot je opredeljena v členu 6(a) Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje, naložbeni upravitelj
  takšnega sklada ali institucije,
  subjekti, ki so ustanovljeni za naložbe teh skladov ali institucij ter delujejo zgolj in izključno v interesu takih skladov ali institucij, za namene te direktive ne veljajo za finančno institucijo do pregleda te direktive v skladu s členom 16
  ;

Sprememba 16

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| (ea) | je stranka, ki deluje za lasten račun ali za račun druge osebe ali deluje v imenu stranke v transakciji v zvezi s finančnim instrumentom, izdanim na ozemlju države članice ali Unije. |
| --- | --- |

(ea)

Sprememba 17

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Za dosledno uporabo odstavka 1 pristojni organi držav članic tesno sodelujejo med seboj in z organom ESMA v zvezi z nadzorom finančnega trga.

Sprememba 18

Predlog direktive

Člen 3 a (novo)

Člen 3a

Izdaja

1.
     
  V tej direktivi se šteje, da se finančni instrument izda na ozemlju države članice ali Unije, če ga izda pravni subjekt s sedežem v državi članici.

2.
     
  Pri pogodbi na izvedene finančne instrumente je pogoj izdaje na ozemlju države članice ali Unije izpolnjen, če referenčni ali osnovni instrument izda pravni subjekt s sedežem v državi članici.

3.
     
  Pri strukturiranih instrumentih se šteje, da je pogoj izdaje na ozemlju države članice ali Unije izpolnjen, če strukturirani instrument temelji na precejšnjem deležu premoženja ali finančnih instrumentov in pogodbi na izvedene finančne instrumente, ki so vezani na finančne instrumente, ki jih izdajo pravni subjekti s sedežem v državi članici, ali je z njimi podprt.

Sprememba 19

Predlog direktive

Člen 3 b (novo)

Člen 3b

Prenos lastninske pravice

1.
     
  Finančna transakcija, ki se ne obdavči z davkom na finančne transakcije, je pravno neizvršljiva in se po njej ne izvede prenos lastninske pravice do osnovnega finančnega instrumenta.

2.
     
  Šteje se, da finančna transakcija iz odstavka 1 ne izpolnjuje zahtev za centralni kliring iz Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov [EMIR] ali zahtev o kapitalski ustreznosti iz Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja [CRR IV].

3.
     
  Za avtomatske elektronske plačilne sisteme ob ali brez prisotnosti posrednika pri poravnavi plačil lahko davčni organi države članice vzpostavijo avtomatski elektronski sistem za zaračunavanje davka na finančne transakcije in izdajo potrdil o prenosu lastninskih pravic.

Sprememba 20

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 3

3.   Države članice uporabijo enako stopnjo za vse finančne transakcije, ki spadajo v isto kategorijo v skladu z odstavkom 2(a) in (b).

3.   Države članice
  za preprečitev davčne arbitraže
  uporabijo enako stopnjo za vse finančne transakcije, ki spadajo v isto kategorijo v skladu z odstavkom 2(a) in (b).

Sprememba 21

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Države članice uporabijo nižjo stopnjo davka za finančne transakcije na borzah kakor za transakcije v zunajborznem trgovanju. To velja za finančne transakcije iz členov 5 in 6.

Sprememba 22

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 2

2.   Kadar finančna institucija deluje v imenu
  ali
  za račun druge finančne institucije, je samo druga finančna institucija zavezana plačilu davka na finančne transakcije.

2.   Kadar finančna institucija deluje v imenu, za račun
  ali po naročilu
  druge finančne institucije, je samo druga finančna institucija zavezana plačilu davka na finančne transakcije.
  Če je v takem procesu udeleženih več finančnih institucij, je za plačilo davka na finančne transakcije odgovorna samo prvotna institucija, ki je zabeležena kot trgovalec.

Sprememba 23

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1

1.   Države članice določijo obveznosti
  registracije
  , obračunavanja in poročanja ter druge obveznosti za zagotavljanje, da se davek na finančne transakcije davčnim organom dejansko plačuje.

1.   Države članice določijo obveznosti obračunavanja in poročanja ter druge obveznosti za zagotavljanje, da se davek na finančne transakcije davčnim organom dejansko plačuje.

Sprememba 24

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Finančna institucija se v šestih mesecih od začetka veljavnosti te direktive registrira pri davčnih organih države članice, v kateri se šteje, da je ustanovljena v skladu s členom 3(1).

Sprememba 25

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 b (novo)

1b.
     
  Država članica obvesti druge države članice o registraciji finančne institucije na njenem ozemlju.

Sprememba 26

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 5 a (novo)

5a.
     
  Države članice letno razkrijejo Komisiji in Eurostatu obseg transakcij, za katere so bili zbrani prihodki.

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 11 – naslov

Posebne določbe v zvezi s preprečevanjem davčne utaje, izogibanja davkom in zlorabe na področju davkov

Posebne določbe v zvezi s preglednostjo ter preprečevanjem davčne utaje, izogibanja davkom in zlorabe na področju davkov

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 1

1.   
  Države članice
  sprejmejo
  ukrepe
  za preprečevanje davčne utaje, izogibanja davkom in zlorabe na področju davkov.

1.   Sprejmejo
  se pravila Unije
  za preprečevanje davčne utaje, izogibanja davkom in zlorabe na področju davkov.

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Komisija vzpostavi delovno skupino na ravni strokovnjakov (odbor za davek na finančne transakcije), v katero so vključeni predstavniki držav članic in ki nadzoruje uporabo te direktive. Države članice imenujejo organe z dovolj pristojnostmi, da lahko v primeru zlorabe takoj sprejmejo ukrepe.

Odbor za davek na finančne transakcije spremlja finančne transakcije in odkriva sheme izogibanja, predlaga protiukrepe in po potrebi usklajuje njihovo izvajanje na nacionalni ravni.

Sprememba 30

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Upravna obremenitev za davčne organe zaradi uvedbe davka na finančne transakcije mora biti čim manjša in Komisija v ta namen spodbuja sodelovanje med nacionalnimi davčnimi organi.

Sprememba 31

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 3 b (novo)

3b.
     
  Eurostat zbira in letno objavlja finančne tokove v Uniji, za katere se uporablja davek na finančne transakcije.

Sprememba 32

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 3 c (novo)

3c.
     
  Države članice in po potrebi Komisija v celoti uporabljajo instrumente za sodelovanje v davčnih zadevah, ki so jih vzpostavile ustrezne mednarodne organizacije, da preverijo obdavčljive transakcije, ki se izvajajo na mestih trgovanja v tretjih državah.

Sprememba 33

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 3 d (novo)

3d.
     
  Da bi davčne urade držav članic prilagodili glede na določbe te direktive, zlasti v zvezi z upravnim sodelovanjem iz odstavka 3, jim države članice zagotovijo potrebne in ustrezne kadrovske vire ter tehnično opremo. Posebna pozornost se nameni zagotavljanju usposabljanja uradnikov.

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 3 e (novo)

3e.
     
  Komisija opravi temeljit pregled, da analizira upravne stroške regionalnih in lokalnih organov, ki izvirajo iz izvajanja te direktive.

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 16

Komisija vsakih pet let in prvič do 31. decembra 2016 Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive in, kjer je primerno, predlog za njeno spremembo.

Komisija vsakih pet let in prvič do 31. decembra 2016
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive in, kjer je primerno, predlog za njeno spremembo.

V navedenem poročilu Komisija vsaj preuči vpliv davka na finančne transakcije na pravilno delovanje notranjega trga, finančnih trgov in realnega gospodarstva
  ter upošteva napredek na področju obdavčevanja finančnega sektorja na mednarodni ravni
  .

V navedenem poročilu Komisija vsaj preuči vpliv davka na finančne transakcije na pravilno delovanje notranjega trga, finančnih trgov in realnega gospodarstva.
  Komisija tudi oceni učinek nekaterih določb, kot so primeren obseg davka na finančne transakcije, možnost razlikovanja med različnimi kategorijami finančnih produktov in sredstev, da bi zaračunali višje stopnje po določenem deležu preklicanih naročil, stopnja obdavčitve ter izvzetje institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje iz člena 2(1)(7)(f)
  .
  Kadar Komisija ugotovi, da je prišlo do izkrivljanja ali zlorabe, predlaga ustrezne ukrepe.

Komisija poleg tega analizira nacionalno pobiranje prihodkov od davka na finančne transakcije ter poroča o njem na podlagi sedeža finančnih institucij in v zvezi s tem, v kolikšni meri se razlikuje od razporeditve davka na podlagi stalnega prebivališča strank, tj. v kolikšni meri finančna konsolidacija centralizira davčne prihodke na finančna središča.

Komisija v svojih poročilih upošteva različne oblike obdavčitve finančnega sektorja, o katerih poteka razprava ali ki se že uporabljajo, in napredek v zvezi z uvedbo širšega davka na finančne transakcije. Komisija po potrebi pripravi predloge ali sprejme ukrepe za lažje usklajevanje in spodbujanje uvedbe globalnega davka na finančne transakcije.

---

Četrtek, 24. maj 2012

| 13.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 264/119 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 264/119

---

Četrtek, 24. maj 2012Splošne določbe v zvezi z makrofinančno pomočjo tretjim državam ***I

P7_TA(2012)0220

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 24. maja 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah v zvezi z makrofinančno pomočjo tretjim državam (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD)) (1)

2013/C 264 E/25

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava):

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Naslov |
| | |
| Sprememba 2 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 1 a (novo) |
| | (1a) | Makrofinančna pomoč Unije bi se mora uporabiti za zagotavljanje izredne finančne pomoči tretjim državam, ki imajo začasne plačilnobilančne težave. Za razliko od drugih instrumentov Unije, ki zagotavljajo neposredno podporo njenim zunanjim politikam (kot so instrument za predpristopno pomoč (2)

  ,
  evropski sosedski in instrument (3)

  ,
  instrument za razvojno sodelovanje (4)

  ,
  itd.), se makrofinančna pomoč ne bi smela uporabiti za zagotavljanje redne finančne podpore, niti njen glavni cilj ne bi smel biti podpora gospodarskemu in socialnemu razvoju držav upravičenk. Makrofinančna pomoč se prav tako ne bi smela uporabljati na podoben način kot pogojna nepovratna sredstva za oprostitev dolgov. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Naslov

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

(1a)

Makrofinančna pomoč Unije bi se mora uporabiti za zagotavljanje izredne finančne pomoči tretjim državam, ki imajo začasne plačilnobilančne težave. Za razliko od drugih instrumentov Unije, ki zagotavljajo neposredno podporo njenim zunanjim politikam (kot so instrument za predpristopno pomoč (2)

  ,
  evropski sosedski in instrument (3)

  ,
  instrument za razvojno sodelovanje (4)

  ,
  itd.), se makrofinančna pomoč ne bi smela uporabiti za zagotavljanje redne finančne podpore, niti njen glavni cilj ne bi smel biti podpora gospodarskemu in socialnemu razvoju držav upravičenk. Makrofinančna pomoč se prav tako ne bi smela uporabljati na podoben način kot pogojna nepovratna sredstva za oprostitev dolgov.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| (2) | Makrofinančna pomoč tretjim državam zdaj temelji na začasnih sklepih za posamezno državo, ki jih sprejemata Evropski parlament in Svet. S tem se zmanjšujeta
  uspešnost in učinkovitost pomoči,
  ker nastajajo nepotrebni zamiki med vložitvijo zahtevkov za makrofinančno pomoč in dejanskim začetkom izplačevanja pomoči
  . |
| --- | --- |

(2)

Makrofinančna pomoč tretjim državam zdaj temelji na začasnih sklepih za posamezno državo, ki jih sprejemata Evropski parlament in Svet. S tem se zmanjšujeta
  uspešnost in učinkovitost pomoči,
  ker nastajajo nepotrebni zamiki med vložitvijo zahtevkov za makrofinančno pomoč in dejanskim začetkom izplačevanja pomoči
  .

| (2) | Cilj okvirne uredbe je pojasniti pravila ter izboljšati
  uspešnost in učinkovitost pomoči
  Unije, med drugim s krepitvijo uporabe predpogojev, izboljšanjem preglednosti ter formalizacijo politične ocene Komisije, kar bo izboljšalo demokratično učinkovitost in demokratični nadzor. |
| --- | --- |

(2)

Cilj okvirne uredbe je pojasniti pravila ter izboljšati
  uspešnost in učinkovitost pomoči
  Unije, med drugim s krepitvijo uporabe predpogojev, izboljšanjem preglednosti ter formalizacijo politične ocene Komisije, kar bo izboljšalo demokratično učinkovitost in demokratični nadzor.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| (3) | Z okvirom za zagotavljanje makrofinančne pomoči tretjim državam,
  s katerimi je Unija pomembno politično, gospodarsko in trgovsko povezana, se bo povečala učinkovitost pomoči. Zlasti se bo omogočilo zagotavljanje makrofinančne pomoči tretjim državam, da se jih spodbudi
  k sprejemanju ukrepov gospodarske politike, s katerimi bi verjetno rešile plačilnobilančno krizo. |
| --- | --- |

(3)

Z okvirom za zagotavljanje makrofinančne pomoči tretjim državam,
  s katerimi je Unija pomembno politično, gospodarsko in trgovsko povezana, se bo povečala učinkovitost pomoči. Zlasti se bo omogočilo zagotavljanje makrofinančne pomoči tretjim državam, da se jih spodbudi
  k sprejemanju ukrepov gospodarske politike, s katerimi bi verjetno rešile plačilnobilančno krizo.

| (3) | Z okvirom za zagotavljanje makrofinančne pomoči tretjim državam
  naj bi le-te spodbudili
  k sprejemanju ukrepov gospodarske politike, s katerimi bi verjetno rešile plačilnobilančno krizo. |
| --- | --- |

(3)

Z okvirom za zagotavljanje makrofinančne pomoči tretjim državam
  naj bi le-te spodbudili
  k sprejemanju ukrepov gospodarske politike, s katerimi bi verjetno rešile plačilnobilančno krizo.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| (5) | Sprejetje splošne uredbe o makrofinančni pomoči na podlagi členov 209 in 212 ne posega v določbe člena 213 Pogodbe, ki ureja zagotavljanje nujne finančne pomoči tretjim državam, in s tem povezane pristojnosti Sveta. |
| --- | --- |

(5)

Sprejetje splošne uredbe o makrofinančni pomoči na podlagi členov 209 in 212 ne posega v določbe člena 213 Pogodbe, ki ureja zagotavljanje nujne finančne pomoči tretjim državam, in s tem povezane pristojnosti Sveta.

črtano

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| (7) | Svet je v svojih sklepih z dne 8. oktobra 2002 določil merila (tako imenovana genvalska merila) za usmerjanje ukrepov makrofinančne pomoči EU. Primerno je, da se ta merila
  formalizirajo
  v pravnem aktu, ki ga
  potrdita
  Parlament in Svet,
  pri čemer jih tudi posodobita in pojasnita. |
| --- | --- |

(7)

Svet je v svojih sklepih z dne 8. oktobra 2002 določil merila (tako imenovana genvalska merila) za usmerjanje ukrepov makrofinančne pomoči EU. Primerno je, da se ta merila
  formalizirajo
  v pravnem aktu, ki ga
  potrdita
  Parlament in Svet,
  pri čemer jih tudi posodobita in pojasnita.

| (7) | Svet je v svojih sklepih z dne 8. oktobra 2002 določil merila (tako imenovana genvalska merila) za usmerjanje ukrepov makrofinančne pomoči Unije. Primerno je, da se ta merila
  posodobijo in pojasnijo
  v pravnem aktu, ki ga
  sprejmeta Evropski parlament
  in Svet,
  med drugim v zvezi z merili za določanje ustrezne oblike pomoči (posojilo, nepovratna sredstva ali kombinacija obojega). |
| --- | --- |

(7)

Svet je v svojih sklepih z dne 8. oktobra 2002 določil merila (tako imenovana genvalska merila) za usmerjanje ukrepov makrofinančne pomoči Unije. Primerno je, da se ta merila
  posodobijo in pojasnijo
  v pravnem aktu, ki ga
  sprejmeta Evropski parlament
  in Svet,
  med drugim v zvezi z merili za določanje ustrezne oblike pomoči (posojilo, nepovratna sredstva ali kombinacija obojega).

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| (8) | Ustrezne postopke in instrumente je treba predvideti vnaprej, da lahko Unija hitro zagotovi makrofinančno pomoč, zlasti kadar okoliščine zahtevajo takojšnje ukrepanje.
  S tem bi se tudi povečali
  jasnost in preglednost meril, ki se uporabljajo za dodeljevanje makrofinančne pomoči. |
| --- | --- |

(8)

Ustrezne postopke in instrumente je treba predvideti vnaprej, da lahko Unija hitro zagotovi makrofinančno pomoč, zlasti kadar okoliščine zahtevajo takojšnje ukrepanje.
  S tem bi se tudi povečali
  jasnost in preglednost meril, ki se uporabljajo za dodeljevanje makrofinančne pomoči.

| (8) | Ustrezne postopke in instrumente je treba predvideti vnaprej, da lahko Unija hitro zagotovi makrofinančno pomoč, zlasti kadar okoliščine zahtevajo takojšnje ukrepanje,
  in da se povečata
  jasnost in preglednost meril, ki se uporabljajo za dodeljevanje makrofinančne pomoči. |
| --- | --- |

(8)

Ustrezne postopke in instrumente je treba predvideti vnaprej, da lahko Unija hitro zagotovi makrofinančno pomoč, zlasti kadar okoliščine zahtevajo takojšnje ukrepanje,
  in da se povečata
  jasnost in preglednost meril, ki se uporabljajo za dodeljevanje makrofinančne pomoči.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| (9) | Komisija mora zagotoviti, da je makrofinančna pomoč skladna s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih ukrepov, in drugimi ustreznimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(9)

Komisija mora zagotoviti, da je makrofinančna pomoč skladna s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih ukrepov, in drugimi ustreznimi politikami Unije.

| (9) | Komisija mora
  pri svoji izbiri držav upravičenk in v vsebini memorandumov o soglasju
  zagotoviti, da je makrofinančna pomoč skladna s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih ukrepov, in drugimi ustreznimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(9)

Komisija mora
  pri svoji izbiri držav upravičenk in v vsebini memorandumov o soglasju
  zagotoviti, da je makrofinančna pomoč skladna s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih ukrepov, in drugimi ustreznimi politikami Unije.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| (9a) | Makrofinančna pomoč je tudi orodje zunanje politike Unije in bi se morala uporabljati tako, da poveča prepoznavnost in vpliv Unije izven njenih meja. V celotnem procesu zagotavljanja makrofinančne pomoči bi bilo treba zaradi usklajevanja in skladnosti zunanje politike Unije zagotoviti tesno sodelovanje Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD). |
| --- | --- |

(9a)

Makrofinančna pomoč je tudi orodje zunanje politike Unije in bi se morala uporabljati tako, da poveča prepoznavnost in vpliv Unije izven njenih meja. V celotnem procesu zagotavljanja makrofinančne pomoči bi bilo treba zaradi usklajevanja in skladnosti zunanje politike Unije zagotoviti tesno sodelovanje Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD).

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| (10) | Z makrofinančno pomočjo je treba podpreti zavezanost
  držav upravičenk skupnim vrednotam Unije, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic,
  trajnostnim razvojem
  in
  zmanjševanjem
  revščine, ter
  zavezanost
  načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih. |
| --- | --- |

(10)

Z makrofinančno pomočjo je treba podpreti zavezanost
  držav upravičenk skupnim vrednotam Unije, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic,
  trajnostnim razvojem
  in
  zmanjševanjem
  revščine, ter
  zavezanost
  načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

| (10) | Makrofinančna pomoč ni morala vključevati ukrepe za krepitev zavezanosti
  držav upravičenk skupnim vrednotam Unije, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic,
  bojem proti prisilnemu delu otrok, podporo trajnostnemu razvoju
  in
  zmanjševanju
  revščine, ter
  zavezanosti
  načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.
  Komisija bi morala redno spremljati uresničevanje teh ciljev. |
| --- | --- |

(10)

Makrofinančna pomoč ni morala vključevati ukrepe za krepitev zavezanosti
  držav upravičenk skupnim vrednotam Unije, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic,
  bojem proti prisilnemu delu otrok, podporo trajnostnemu razvoju
  in
  zmanjševanju
  revščine, ter
  zavezanosti
  načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.
  Komisija bi morala redno spremljati uresničevanje teh ciljev.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| (13) | Makrofinančna pomoč mora dopolnjevati sredstva, ki jih zagotovijo Mednarodni denarni sklad in druge multilateralne finančne institucije, pri čemer mora biti breme pravično porazdeljeno med druge donatorje.
  Z makrofinančno pomočjo se mora
  zagotoviti
  dodana vrednost
  sodelovanja Unije. |
| --- | --- |

(13)

Makrofinančna pomoč mora dopolnjevati sredstva, ki jih zagotovijo Mednarodni denarni sklad in druge multilateralne finančne institucije, pri čemer mora biti breme pravično porazdeljeno med druge donatorje.
  Z makrofinančno pomočjo se mora
  zagotoviti
  dodana vrednost
  sodelovanja Unije.

| (11a) | Makrofinančna pomoč bi morala v splošnem
  dopolnjevati sredstva, ki jih zagotovijo Mednarodni denarni sklad in druge
  evropske ali večstranske finančne institucije, pri čemer bi moralo biti breme pravično porazdeljeno med
  te institucije in
  druge donatorje.
  Makrofinančno pomoč bi bilo treba
  zagotoviti
  tam, kjer zagotavlja
  dodano vrednost sodelovanja Unije. |
| --- | --- |

(11a)

Makrofinančna pomoč bi morala v splošnem
  dopolnjevati sredstva, ki jih zagotovijo Mednarodni denarni sklad in druge
  evropske ali večstranske finančne institucije, pri čemer bi moralo biti breme pravično porazdeljeno med
  te institucije in
  druge donatorje.
  Makrofinančno pomoč bi bilo treba
  zagotoviti
  tam, kjer zagotavlja
  dodano vrednost sodelovanja Unije.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| (13a) | Da bi zagotovili, da bo makrofinančna pomoč izpolnila potrebe, ki so nastale zaradi hude gospodarske krize, bi morala Unija zagotoviti, da bodo za pomoč dodeljena ustrezna finančna sredstva. Zagotoviti je treba tudi, da bo makrofinančna pomoč na voljo vsem upravičenim državam ne glede na velikost njihovih gospodarstev in se bo primerno uporabljala skupaj z drugimi zunanjimi finančnimi instrumenti Unije. |
| --- | --- |

(13a)

Da bi zagotovili, da bo makrofinančna pomoč izpolnila potrebe, ki so nastale zaradi hude gospodarske krize, bi morala Unija zagotoviti, da bodo za pomoč dodeljena ustrezna finančna sredstva. Zagotoviti je treba tudi, da bo makrofinančna pomoč na voljo vsem upravičenim državam ne glede na velikost njihovih gospodarstev in se bo primerno uporabljala skupaj z drugimi zunanjimi finančnimi instrumenti Unije.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| (14a) | Za doseganje ravnotežja med potrebo po učinkovitosti in uspešnosti pomoči Unije na eni strani ter večjo skladnostjo, preglednostjo in demokratičnim nadzorom na drugi strani bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastilo za sprejemanje aktov glede upravičenih držav in ozemelj ter glede odobritve pomoči posameznim državam in ozemljem prenesti na Komisijo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(14a)

Za doseganje ravnotežja med potrebo po učinkovitosti in uspešnosti pomoči Unije na eni strani ter večjo skladnostjo, preglednostjo in demokratičnim nadzorom na drugi strani bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastilo za sprejemanje aktov glede upravičenih držav in ozemelj ter glede odobritve pomoči posameznim državam in ozemljem prenesti na Komisijo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| (15) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe
  v zvezi z odobritvijo in upravljanjem ukrepov makrofinančne pomoči v državah upravičenkah je treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe
  v zvezi z odobritvijo in upravljanjem ukrepov makrofinančne pomoči v državah upravičenkah je treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije.

| (15) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 16. februarja 2011
  o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 16. februarja 2011
  o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| (16) | Pri sprejemanju izvedbenih sklepov, s katerimi se določijo znesek, oblika, trajanje in splošni pogoji posameznih ukrepov makrofinančne pomoči, je treba uporabiti postopek pregleda, ker imajo takšni sklepi precejšnje proračunske posledice. |
| --- | --- |

(16)

Pri sprejemanju izvedbenih sklepov, s katerimi se določijo znesek, oblika, trajanje in splošni pogoji posameznih ukrepov makrofinančne pomoči, je treba uporabiti postopek pregleda, ker imajo takšni sklepi precejšnje proračunske posledice.

črtano

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| (17) | Pri sprejetju memoranduma o soglasju, ki določa ukrepe gospodarske politike, povezane z makrofinančno pomočjo Unije, je treba uporabiti svetovalni postopek, ker memorandum o soglasju ni splošen izvedbeni akt ali akt s proračunskimi posledicami ali posledicami za tretje države, ki bi bile večje od posledic sklepov o dodelitvi pomoči |
| --- | --- |

(17)

Pri sprejetju memoranduma o soglasju, ki določa ukrepe gospodarske politike, povezane z makrofinančno pomočjo Unije, je treba uporabiti svetovalni postopek, ker memorandum o soglasju ni splošen izvedbeni akt ali akt s proračunskimi posledicami ali posledicami za tretje države, ki bi bile večje od posledic sklepov o dodelitvi pomoči

črtano

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

1.   Ta uredba vsebuje splošne določbe o dodeljevanju makrofinančne pomoči upravičenim tretjim državam in ozemljem iz člena 2.

1.   Ta uredba vsebuje splošne določbe o dodeljevanju makrofinančne pomoči
  Unije
  upravičenim tretjim državam in ozemljem iz člena 2
  (v nadaljnjem besedilu: države upravičenke).

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

2.   Makrofinančna pomoč je izreden finančni instrument za nevezano in nenamensko pomoč za plačilno bilanco
  upravičenim tretjim
  državam
  in ozemljem
  . Namenjena je ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja na področju zunanjega financiranja v državah s težavami na tem področju. Podpira izvajanje
  odločnih prilagoditvenih ukrepov in ukrepov
  strukturne reforme za odpravo plačilnobilančnih težav.

2.   Makrofinančna pomoč je izreden finančni instrument za nevezano in nenamensko pomoč za plačilno bilanco državam
  upravičenkam
  . Namenjena je ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja na področju zunanjega financiranja v državah
  upravičenkam
  s težavami na tem področju. Podpira izvajanje
  zadevnih dvostranskih sporazumov in programov z Unijo s strani takšnih držav upravičenk ter je namenjena odločnim prilagoditvenim ukrepom in ukrepom
  strukturne reforme za odpravo plačilnobilančnih težav.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3

3.   Makrofinančna pomoč se lahko odobri, če se skupaj z multilateralnimi finančnimi institucijami ugotovi, da obstoječa znatna in preostala vrzel v zunanjem financiranju presega sredstva, ki jih zagotavljajo Mednarodni denarni sklad (MDS) in druge multilateralne institucije, kljub izvajanju programov za odločno gospodarsko stabilizacijo in reformo.

3.   Makrofinančna pomoč se lahko odobri, če se skupaj z
  evropskimi ali večstranskimi finančnimi institucijami ugotovi, da obstoječa znatna in preostala vrzel v zunanjem financiranju
  v zadevni državi upravičenki
  presega sredstva, ki jih zagotavljajo Mednarodni denarni sklad (MDS) in druge
  evropske ali večstranske finančne
  institucije, kljub izvajanju programov za odločno gospodarsko stabilizacijo in reformo
  s strani države upravičenke
  .

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 2 – naslov

Države upravičenke

Upravičene države in ozemlja

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 2 – uvodni del

Tretje države in ozemlja, upravičena do makrofinančne pomoči, so:

1.
     Tretje države in ozemlja, upravičena do makrofinančne pomoči,
  če izpolnjujejo pogojna merila iz člena 6 („države upravičenke“)
  , so:

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c

| (c) | druge tretje države v izrednih in ustrezno utemeljenih okoliščinah. Te države morajo biti politično, gospodarsko in geografsko tesno povezane z Evropsko unijo. |
| --- | --- |

(c)

druge tretje države v izrednih in ustrezno utemeljenih okoliščinah. Te države morajo biti politično, gospodarsko in geografsko tesno povezane z Evropsko unijo.

| (c) | druge tretje države,
  ki imajo odločilno vlogo za regionalno stabilnost in so strateškega pomena za Unijo
  , v izrednih in ustrezno utemeljenih okoliščinah. Te države morajo biti politično, gospodarsko in geografsko tesno povezane z Unijo. |
| --- | --- |

(c)

druge tretje države,
  ki imajo odločilno vlogo za regionalno stabilnost in so strateškega pomena za Unijo
  , v izrednih in ustrezno utemeljenih okoliščinah. Te države morajo biti politično, gospodarsko in geografsko tesno povezane z Unijo.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14a, da spremeni točki 1 in 2 Priloge I, tako da se ta posodobi na podlagi ustreznih političnih odločitev glede statusa držav kot kandidatk ali potencialnih kandidatk ali glede področja uporabe evropske sosedske politike.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 b (novo)

1b.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14a, da po potrebi to uredbo dopolni z državami upravičenkami, ki izpolnjujejo merila iz točke (c) odstavka 1 tega člena.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

1.   Zneski makrofinančne pomoči, ki se v skladu s to uredbo zagotovijo v obliki nepovratnih sredstev, so skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira.

(ne zadeva slovenske različice)

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

2.   Zneski makrofinančne pomoči, ki se v skladu s to uredbo zagotovijo v obliki
  posojil
  , se oblikujejo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe.

2.   Zneski makrofinančne pomoči, ki se v skladu s to uredbo zagotovijo v obliki
  posojila
  , se oblikujejo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3

3.   Letna odobrena proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.
  Ustrezni referenčni zneski za obdobje od leta 2011 do leta 2013 so določeni v Prilogi II.

3.   Letna odobrena proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah
  večletnega
  finančnega okvira.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

1.   
  Znesek
  pomoči temelji na preostalih potrebah države upravičenke po zunanjem financiranju. Te potrebe določi Komisija v sodelovanju z
  mednarodnimi
  finančnimi institucijami na podlagi celovite in dobro dokumentirane količinske ocene. Komisija pri tem upošteva zlasti najnovejše napovedi v zvezi s plačilno bilanco za zadevno državo, ki jih
  pripravi
  Mednarodni denarni sklad,
  in
  upošteva pričakovane finančne prispevke večstranskih donatorjev.

1.   
  Predlagani znesek
  pomoči temelji na preostalih potrebah države upravičenke po zunanjem financiranju. Te potrebe določi Komisija v sodelovanju z
  Mednarodnim denarnim skladom in drugimi evropskimi ali večstranskimi
  finančnimi institucijami na podlagi celovite in dobro dokumentirane količinske ocene. Komisija pri tem upošteva zlasti najnovejše napovedi v zvezi s plačilno bilanco za zadevno državo
  upravičenko
  , ki jih
  pripravijo
  Mednarodni denarni sklad
  in druge evropske ali večstranske finančne institucije, ter
  upošteva pričakovane finančne prispevke večstranskih donatorjev
  in že obstoječo uporabo drugih zunanjih finančnih instrumentov Unije v zadevni državi upravičenki
  .

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

2.   Pri določanju
  zneskov
  makrofinančne pomoči se upošteva tudi potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med druge donatorje.

2.   Pri določanju
  zneska
  makrofinančne pomoči se upošteva tudi potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med
  Unijo in
  druge donatorje.
  Prispevek Unije bi moral biti dovolj velik, da ji zagotavlja dodano vrednost, in običajno ne bi smel biti manjši od 20 %.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3

3.   Če se finančne potrebe države upravičenke med obdobjem izplačevanja makrofinančne pomoči znatno zmanjšajo,
  se lahko
  Komisija
  v skladu s členom 14(2) odloči za znižanje zneska
  sredstev, razpoložljivih v okviru pomoči,
  za zamrznitev ali prekinitev
  izplačila pomoči.

3.   Če se finančne potrebe države upravičenke med obdobjem izplačevanja makrofinančne pomoči znatno zmanjšajo, Komisija
  ponovno oceni gospodarske in finančne razmere v državi upravičenki ter je na podlagi te ocene pooblaščena, da v skladu s členom 14a sprejme delegirane akte, s katerimi spremeni Prilogo IIa, in tako zniža znesek
  sredstev, razpoložljivih v okviru pomoči,
  oziroma zamrzne ali prekine
  izplačila pomoči.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

1.   Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči je, da država prejemnica spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskimi parlamentarnimi sistemi, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic.

1.   Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči je, da država prejemnica spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskimi parlamentarnimi sistemi, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic.
  Ta ocena se zaupa ESZD v sodelovanju s Komisijo, upošteva pa resolucije in poročila Evropskega parlamenta o državah upravičenkah. V oceni se lahko podajo politična priporočila za krepitev demokratičnih institucij, človekovih pravic, preglednosti in boja proti korupciji. To poročilo se doda vsakemu posameznemu delegiranemu aktu iz člena 7(3). Da bi se zaščitili demokratične vrednote in interesi Unije ter okrepilo spoštovanje temeljnih pravic v državah upravičenkah, memorandum o soglasju vključuje priporočila za posamezno državo, ki so v skladu z zunanjimi politikami Unije, katerih cilj je krepitev načel pravne države, človekovih pravic in pravic delavcev, preglednosti ter boja proti korupciji.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

2.   Makrofinančna pomoč je odvisna od obstoja programa Mednarodnega denarnega sklada, za katerega se uporabljajo sredstva tega sklada.

2.   Makrofinančna pomoč je pogojena z obstojem programa Mednarodnega denarnega sklada, za katerega se uporabljajo sredstva tega sklada,
  ali programa druge evropske ali večstranske finančne institucije.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

3.   Izplačila pomoči so odvisna od zadovoljivih rezultatov programa Mednarodnega denarnega sklada. Odvisna so tudi od izvajanja sklopa jasno določenih ukrepov gospodarske politike v določenem časovnem obdobju, ki se osredotočajo na strukturne reforme, o katerih se dogovorita Komisija in država upravičenka in ki so določeni v memorandumu o soglasju.

3.   Izplačila pomoči so odvisna od zadovoljivih rezultatov programa Mednarodnega denarnega sklada
  oziroma programa druge evropske ali večstranske finančne institucije ter upoštevanja političnih načel in načel, ki temeljijo na vrednotah.
  Odvisna so tudi od izvajanja sklopa jasno določenih ukrepov gospodarske politike v določenem časovnem obdobju, ki se osredotočajo na strukturne reforme, o katerih se dogovorita Komisija in država upravičenka in ki so določeni v memorandumu o soglasju.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

2.   
  Če so
  pogoji iz člena 1, člena 2, člena 4 in člena 6
  izpolnjeni
  , Komisija
  v skladu s členom 14(2) dodeli makrofinančno pomoč.

2.   
  Ko Komisija prejme prošnjo, oceni, ali so izpolnjeni
  pogoji iz člena 1, člena 2, člena 4 in člena 6
  za dodelitev makrofinančne pomoči. Če so ti pogoji izpolnjeni
  , Komisija
  v sklepu določi znesek in obliko pomoči pod pogoji iz člena 5 oziroma člena 3.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavka 3 in 3a (novo)

3.   
  S sklepom
  o dodelitvi posojila se določijo znesek, najdaljši povprečni rok zapadlosti in največje število obrokov makrofinančne pomoči.
  S sklepom
  o dodelitvi nepovratnih sredstev se določita znesek in največje število obrokov.
  V obeh primerih se določi obdobje razpoložljivosti makrofinančne pomoči. To
  obdobje običajno ni daljše od treh let.

3.   
  Za namen odstavka 2 je na Komisijo preneseno pooblastilo, da v skladu s členom 14a sprejme delegirane akte za oblikovanje in spremembo Priloge IIa, da bi posamezni državi ali ozemlju zagotovila makrofinančno pomoč. Komisija v delegiranem aktu med drugim določi naslednje:

| (a) | v vseh primerih upravičenca do pomoči, največji skupni znesek pomoči, obliko pomoči in obdobje razpoložljivosti pomoči; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | v primeru sklepa
  o dodelitvi posojila se določijo znesek, najdaljši povprečni rok zapadlosti in največje število obrokov makrofinančne pomoči; |
| --- | --- |

(b)

v primeru sklepa
  o dodelitvi posojila se določijo znesek, najdaljši povprečni rok zapadlosti in največje število obrokov makrofinančne pomoči;

| (c) | v primeru sklepa
  o dodelitvi nepovratnih sredstev se določita znesek in največje število obrokov.
  Sklepu o dodelitvi nepovratnih sredstev mora biti priložena obrazložitev dodelitve nepovratne pomoči ali njenega dela. |
| --- | --- |

(c)

v primeru sklepa
  o dodelitvi nepovratnih sredstev se določita znesek in največje število obrokov.
  Sklepu o dodelitvi nepovratnih sredstev mora biti priložena obrazložitev dodelitve nepovratne pomoči ali njenega dela.

3a.
     
  Obdobje razpoložljivosti makrofinančne pomoči
  običajno ni daljše od treh let.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 4

4.   Po
  odobritvi odločitve
  o dodelitvi makrofinančne pomoči se
  Komisija
  v skladu s
  členom 14(3)
  z državo upravičenko dogovori o ukrepih politike iz
  člena 6(3)
  , (4), (5) in (6).

4.   Po
  sprejetju delegiranega akta
  o dodelitvi makrofinančne pomoči se
  na Komisijo prenese pooblastilo, da v tesnem sodelovanju z ESZD sprejema delegirane akte
  v skladu s
  členom 14a, da se
  z državo upravičenko
  v memorandumu o soglasju
  dogovori o ukrepih politike iz
  člena 6(1)
  , (3), (4), (5) in (6).

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 5

5.   Po
  odobritvi sklepa
  o dodelitvi makrofinančne pomoči se Komisija z državo upravičenko dogovori o podrobnih finančnih pogojih pomoči. Finančni pogoji se določijo v sporazumu o posojilu ali sporazumu o nepovratnih sredstvih.

5.   Po
  sprejetju delegiranega akta
  o dodelitvi makrofinančne pomoči se Komisija z državo upravičenko dogovori o podrobnih finančnih pogojih pomoči. Finančni pogoji se določijo v sporazumu o posojilu ali sporazumu o nepovratnih sredstvih.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 6

6.   Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o razvoju dogajanj v zvezi s pomočjo določeni državi ter jima predloži ustrezne dokumente.

6.   Komisija
  pravočasno
  obvesti Evropski parlament in Svet o razvoju dogajanj v zvezi s pomočjo določeni državi ter jima predloži ustrezne dokumente.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

2.   Pomoč se izplača v zaporednih obrokih, odvisno od izpolnjevanja pogojev iz člena 6(2) in (3).

2.   Pomoč se izplača v zaporednih obrokih, odvisno od izpolnjevanja pogojev iz člena 6
  (1)
  , (2) in (3).

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3

3.   Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 6(2) in (3) še vedno izpolnjeni.

3.   Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 6(2) in (6) še vedno izpolnjeni.
  ESZD redno, v primeru nepredvidenih dogodkov pa takoj, preverja, ali so pogoji iz člena 6(1) še vedno izpolnjeni, in o tem ustrezno obvesti Komisijo.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4

4.   Če pogoji iz člena 6(2) in (3) niso izpolnjeni, lahko Komisija zamrzne, zmanjša ali prekine izplačilo pomoči.

4.   Če pogoji iz člena 6
  (1)
  , (2) in (3) niso izpolnjeni, lahko Komisija
  v tesnem sodelovanju z ESZD
  začasno zamrzne, zmanjša ali prekine izplačilo pomoči.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  V teh primerih in če se po posvetovanju z ESZD zamrznitev odpravi, Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za to.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

1.   Države upravičenke redno preverjajo, ali se finančna sredstva iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi vložijo pravna sredstva za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev, izplačanih v skladu s to uredbo.

1.   
  Vsi sporazumi, izhajajoči iz te uredbe, vsebujejo določbe, ki zagotavljajo, da
  države upravičenke redno preverjajo, ali se finančna sredstva iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi sprožijo pravne postopke za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev, izplačanih v skladu s to uredbo.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Memorandum o soglasju iz člena 6(3) in vsi drugi sporazumi, ki izhajajo iz te uredbe, morajo zagotavljati pravice Komisije in Evropskega računskega sodišča v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena v obdobju razpoložljivosti makrofinančne pomoči in po njem.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

1.   Komisija redno ocenjuje rezultate in učinkovitost makrofinančne pomoči, da bi ugotovila, ali so cilji izpolnjeni, ter da bi omogočila oblikovanje priporočil za izboljšanje prihodnjih dejavnosti.

1.   Komisija redno ocenjuje rezultate in učinkovitost makrofinančne pomoči
  za vsako posamezno zadevno državo prejemnico ali ozemlje
  , da bi ugotovila, ali so cilji izpolnjeni, ter da bi omogočila oblikovanje priporočil za izboljšanje prihodnjih dejavnosti.
  Komisija se pri vrednotenju delovanja političnih pogojev v skladu s členom 6(1) posvetuje z ESZD.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

2.   Komisija Evropskemu parlamentu
  in
  Svetu predloži poročila o naknadnem vrednotenju, v katerih oceni, koliko so nedavno končani ukrepi makrofinančne pomoči prispevali k ciljem pomoči.

2.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu
  in Evropskemu računskemu sodišču
  predloži poročila o naknadnem vrednotenju, v katerih oceni, koliko so nedavno končani ukrepi makrofinančne pomoči
  za vsako posamezno državo prejemnico ali ozemlje
  prispevali k ciljem pomoči.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Evropsko računsko sodišče revidira finančno upravljanje pomoči.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3

3.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

črtano

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 14 a (novo)

Člen 14a

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 2(1a), 2(1b), 5(3), 7(3) in 7(4) se prenese na Komisijo za obdobje uporabe te uredbe.

2.
     
  Pooblastilo lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

4.
     
  Delegirani akti, sprejeti v skladu s členi 2(1a), 2(1b), 5(3), 7(3) in 7(4), začnejo veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 14 b (novo)

Člen 14b

Pregled

1.
     
  Najpozneje ... (5) in vsaka štiri leta po tem Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe.

2.
     
  Poročilo iz odstavka 1 vključuje podroben pregled makrofinančne pomoči, dodeljene v skladu s to uredbo, po potrebi pa mu je priložen zakonodajni predlog za pregled te uredbe.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 15

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije
  in preneha veljati 31. decembra 2013
  .

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Priloga II

Priloga se črta.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Priloga II a (novo)

Sprememba Parlamenta

PRILOGA II a

MAKROFINANČNA POMOČ POSAMEZNIM DRŽAVAM IN OZEMLJEM

| Upravičenka do pomoči | Skupni najvišji znesek pomoči | Oblika pomoči | Obdobje razpoložljivosti pomoči |
| --- | --- | --- | --- |
| Posojilo | Nepovratna sredstva |
| Znesek | Najdaljši povprečni rok zapadlosti | Največje število obrokov | Znesek | Največje število obrokov |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |

Upravičenka do pomoči

Skupni najvišji znesek pomoči

Oblika pomoči

Obdobje razpoložljivosti pomoči

Posojilo

Nepovratna sredstva

Znesek

Najdaljši povprečni rok zapadlosti

Največje število obrokov

Znesek

Največje število obrokov

...

...

...

...

...

...

...

...

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena v odbor (A7-0157/2012).

(2)  
  Uredba (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA II) (UL ...)

(3)  
  Uredba (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o uvedbi evropskega sosedskega instrumenta (UL ...)

(4)  
  Uredba (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (UL ...)

(5)  
  Štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

---