# Europeiska unionens C 251/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.251.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 251 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången31 augusti 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.251.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 251

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången31 augusti 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 251/01 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2013/C 251/02 | Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 22 mars 2013 om ett utkast till beslut i ärendet AT.39727 – CEZ – Föredragande medlemsstat: Cypern | 2 |
| 2013/C 251/03 | Förhörsombudets slutrapport (AT.39727 – CEZ) | 3 |
| 2013/C 251/04 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 10 april 2013 om ett förfarande enligt artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 54 i EES-avtalet (Ärende AT.39727 – CEZ) [delgivet med nr C(2013) 1997 final] | 4 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 251/01

Eurons växelkurs

1

2013/C 251/02

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 22 mars 2013 om ett utkast till beslut i ärendet AT.39727 – CEZ – Föredragande medlemsstat: Cypern

2

2013/C 251/03

Förhörsombudets slutrapport (AT.39727 – CEZ)

3

2013/C 251/04

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 10 april 2013 om ett förfarande enligt artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 54 i EES-avtalet (Ärende AT.39727 – CEZ) [delgivet med nr C(2013) 1997 final]

[delgivet med nr C(2013) 1997 final]

4

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 251/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 6 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 251/06 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 8 |
| 2013/C 251/07 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 13 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2013/C 251/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

6

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2013/C 251/06

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

8

2013/C 251/07

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 31.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/1

---

Eurons växelkurs (1)

30 augusti 2013

2013/C 251/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3235 |
| JPY | japansk yen | 130,01 |
| DKK | dansk krona | 7,4594 |
| GBP | pund sterling | 0,85395 |
| SEK | svensk krona | 8,7503 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2310 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,0905 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,735 |
| HUF | ungersk forint | 300,78 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7028 |
| PLN | polsk zloty | 4,2633 |
| RON | rumänsk leu | 4,4320 |
| TRY | turkisk lira | 2,6868 |
| AUD | australisk dollar | 1,4820 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3936 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,2627 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7041 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6867 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 468,90 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,6670 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,0979 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5683 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 918,52 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,3554 |
| PHP | filippinsk peso | 58,996 |
| RUB | rysk rubel | 44,0050 |
| THB | thailändsk baht | 42,557 |
| BRL | brasiliansk real | 3,1122 |
| MXN | mexikansk peso | 17,6158 |
| INR | indisk rupie | 87,8470 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3235

JPY

japansk yen

130,01

DKK

dansk krona

7,4594

GBP

pund sterling

0,85395

SEK

svensk krona

8,7503

CHF

schweizisk franc

1,2310

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,0905

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,735

HUF

ungersk forint

300,78

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7028

PLN

polsk zloty

4,2633

RON

rumänsk leu

4,4320

TRY

turkisk lira

2,6868

AUD

australisk dollar

1,4820

CAD

kanadensisk dollar

1,3936

HKD

Hongkongdollar

10,2627

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7041

SGD

singaporiansk dollar

1,6867

KRW

sydkoreansk won

1 468,90

ZAR

sydafrikansk rand

13,6670

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,0979

HRK

kroatisk kuna

7,5683

IDR

indonesisk rupiah

14 918,52

MYR

malaysisk ringgit

4,3554

PHP

filippinsk peso

58,996

RUB

rysk rubel

44,0050

THB

thailändsk baht

42,557

BRL

brasiliansk real

3,1122

MXN

mexikansk peso

17,6158

INR

indisk rupie

87,8470

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 31.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/2

---

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 22 mars 2013 om ett utkast till beslut i ärendet AT.39727 – CEZ

Föredragande medlemsstat: Cypern

2013/C 251/02

| 1. | Rådgivande kommittén delar de farhågor som kommissionen uttrycker i sin preliminära bedömning i juni 2012 enligt artikel 102 i fördraget och artikel 54 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén delar de farhågor som kommissionen uttrycker i sin preliminära bedömning i juni 2012 enligt artikel 102 i fördraget och artikel 54 i EES-avtalet.

| 2. | Kommittén instämmer med kommissionen om att förfarandena kan avslutas genom ett beslut enligt artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003. |
| --- | --- |

2.

Kommittén instämmer med kommissionen om att förfarandena kan avslutas genom ett beslut enligt artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003.

| 3. | Kommittén instämmer med kommissionen om att det mot bakgrund av CEZ:s åtaganden inte längre finns anledning för kommissionen att vidta åtgärder, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1/2003. |
| --- | --- |

3.

Kommittén instämmer med kommissionen om att det mot bakgrund av CEZ:s åtaganden inte längre finns anledning för kommissionen att vidta åtgärder, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1/2003.

| 4. | Kommittén instämmer med kommissionen om att de åtaganden som CEZ erbjuder är lämpliga, nödvändiga och proportionerliga CEZ och bör göras rättsligt bindande för CEZ. |
| --- | --- |

4.

Kommittén instämmer med kommissionen om att de åtaganden som CEZ erbjuder är lämpliga, nödvändiga och proportionerliga CEZ och bör göras rättsligt bindande för CEZ.

| 5. | Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 31.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/3

---

Förhörsombudets slutrapport (1)

(AT.39727 – CEZ)

2013/C 251/03

| (1) | Den 11 juli 2011 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande mot ČEZ a.s. (nedan kallat CEZ) avseende påstått missbruk av dominerande ställning på marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Tjeckien. |
| --- | --- |

(1)

Den 11 juli 2011 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande mot ČEZ a.s. (nedan kallat CEZ) avseende påstått missbruk av dominerande ställning på marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Tjeckien.

| (2) | Den 26 juni 2012 antog kommissionen en preliminär bedömning i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003 (2), vilken delgavs CEZ den 28 juni 2012. I den preliminära bedömningen drogs slutsatsen att CEZ som det dominerande företaget på marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Tjeckien kan ha haft en strategi för att förhindra nya aktörer att komma in på marknaden genom att på förhand reservera kapacitet i elöverföringsnätet. Det fanns farhågor för att detta inte var förenligt med artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 54 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Den 26 juni 2012 antog kommissionen en preliminär bedömning i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003 (2), vilken delgavs CEZ den 28 juni 2012. I den preliminära bedömningen drogs slutsatsen att CEZ som det dominerande företaget på marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Tjeckien kan ha haft en strategi för att förhindra nya aktörer att komma in på marknaden genom att på förhand reservera kapacitet i elöverföringsnätet. Det fanns farhågor för att detta inte var förenligt med artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 54 i EES-avtalet.

| (3) | Den 3 juli 2012 lämnade CEZ in ett första förslag till åtaganden för att undanröja de farhågor som kommissionen uttryckt i sin preliminära bedömning. Den 10 juli 2012 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 27.4 i förordning (EG) nr 1/2003, där den sammanfattade ärendet och åtagandena och uppmanade berörda tredje parter att lämna synpunkter på CEZ förslag (3). Kommissionen mottog sju synpunkter från berörda tredje parter till följd av detta tillkännagivande. CEZ lämnade ett ändrat förslag till åtaganden den 9 oktober 2012. |
| --- | --- |

(3)

Den 3 juli 2012 lämnade CEZ in ett första förslag till åtaganden för att undanröja de farhågor som kommissionen uttryckt i sin preliminära bedömning. Den 10 juli 2012 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 27.4 i förordning (EG) nr 1/2003, där den sammanfattade ärendet och åtagandena och uppmanade berörda tredje parter att lämna synpunkter på CEZ förslag (3). Kommissionen mottog sju synpunkter från berörda tredje parter till följd av detta tillkännagivande. CEZ lämnade ett ändrat förslag till åtaganden den 9 oktober 2012.

| (4) | I ett brev av den 30 oktober 2012 informerade kommissionen den klagande i detta ärende om att kommissionen inte avsåg att ytterligare undersöka påståendet att CEZ överträder EU:s konkurrenslagstiftning, och den klagande fick fyra veckor på sig att skriftligen kommentera detta. Den 31 oktober 2012 begärde den klagande tillgång till vissa handlingar som hade legat till grund för kommissionens preliminära bedömning, och den 26 november 2012 lämnade den klagande skriftliga synpunkter. |
| --- | --- |

(4)

I ett brev av den 30 oktober 2012 informerade kommissionen den klagande i detta ärende om att kommissionen inte avsåg att ytterligare undersöka påståendet att CEZ överträder EU:s konkurrenslagstiftning, och den klagande fick fyra veckor på sig att skriftligen kommentera detta. Den 31 oktober 2012 begärde den klagande tillgång till vissa handlingar som hade legat till grund för kommissionens preliminära bedömning, och den 26 november 2012 lämnade den klagande skriftliga synpunkter.

| (5) | Med anledning av ytterligare uppgifter från kommissionen, däribland skriftliga synpunkter från den klagande, som ifrågasatte lämpligheten hos en av de tillgångar som skulle avyttras för att undanröja konkurrensfarhågorna, lämnade CEZ ett ändrat förslag till åtaganden den 6 mars 2013. |
| --- | --- |

(5)

Med anledning av ytterligare uppgifter från kommissionen, däribland skriftliga synpunkter från den klagande, som ifrågasatte lämpligheten hos en av de tillgångar som skulle avyttras för att undanröja konkurrensfarhågorna, lämnade CEZ ett ändrat förslag till åtaganden den 6 mars 2013.

| (6) | I sitt beslut enligt artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003 gör kommissionen de åtaganden som CEZ erbjudit bindande för företaget och drar slutsatsen att det mot bakgrund av erbjudna åtaganden inte längre finns skäl för kommissionen att ingripa. |
| --- | --- |

(6)

I sitt beslut enligt artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003 gör kommissionen de åtaganden som CEZ erbjudit bindande för företaget och drar slutsatsen att det mot bakgrund av erbjudna åtaganden inte längre finns skäl för kommissionen att ingripa.

| (7) | Jag har hittills inte mottagit någon begäran eller något klagomål från någon part i förfarandet i detta ärende (4). Mot denna bakgrund anser jag att alla parter i detta ärende haft möjlighet att effektivt utöva sina processuella rättigheter. |
| --- | --- |

(7)

Jag har hittills inte mottagit någon begäran eller något klagomål från någon part i förfarandet i detta ärende (4). Mot denna bakgrund anser jag att alla parter i detta ärende haft möjlighet att effektivt utöva sina processuella rättigheter.

Bryssel den 25 mars 2013.

Michael ALBERS

---

(1)  I enlighet med artiklarna 16 och 17 i beslut 2011/695/EU av Europeiska kommissionens ordförande av den 13 oktober 2011 om förhörsombudets funktion och kompetensområde i vissa konkurrensförfaranden (EUT L 275, 20.10.2011, s. 29) (nedan kallat beslut 2011/695/EU).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

2

(3)  Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 27.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 i mål 39727 – CEZ (EUT C 202, 10.7.2012, s. 1).

3

(4)  I enlighet med artikel 15.1 i beslut 2011/695/EU kan parter i förfaranden som erbjuder åtaganden enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 1/2003 vända sig till förhörsombudet i vilket skede som helst under förfarandet för att säkerställa att de effektivt kan utöva sina processuella rättigheter.

4

---

| 31.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/4

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 10 april 2013

om ett förfarande enligt artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 54 i EES-avtalet

(Ärende AT.39727 – CEZ)

[delgivet med nr C(2013) 1997 final]

(Endast den engelska texten är giltig)

2013/C 251/04

Den 10 april 2013 antog kommissionen ett beslut om ett förfarande enligt artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 54 i EES-avtalet. I enlighet med artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1/2003
   (1)
  offentliggör kommissionen härmed de berörda parternas namn och huvuddragen i beslutet inbegripet ålagda påföljder, med beaktande av företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter.

1.   INLEDNING

| (1) | Ärendet rör företaget ČEZ, a.s. (nedan kallat CEZ). Genom antagandet av beslutet blir de åtaganden bindande för CEZ som företaget gjorde till följd av kommissionens preliminära slutsatser att CEZ kan ha missbrukat sin dominerande ställning på den tjeckiska marknaden för produktion och grossistförsäljning av el. Kommissionen uttryckte farhågor för att CEZ kan ha hindrat nya aktörer från att komma in på marknaden genom att på förhand ha reserverat kapacitet i det tjeckiska elöverföringsnätet. |
| --- | --- |

(1)

Ärendet rör företaget ČEZ, a.s. (nedan kallat CEZ). Genom antagandet av beslutet blir de åtaganden bindande för CEZ som företaget gjorde till följd av kommissionens preliminära slutsatser att CEZ kan ha missbrukat sin dominerande ställning på den tjeckiska marknaden för produktion och grossistförsäljning av el. Kommissionen uttryckte farhågor för att CEZ kan ha hindrat nya aktörer från att komma in på marknaden genom att på förhand ha reserverat kapacitet i det tjeckiska elöverföringsnätet.

2.   FÖRFARANDE

| (2) | Den 11 juli 2011 inledde kommissionen ett förfarande i syfte att anta ett beslut enligt kapitel III i förordning (EG) nr 1/2003 och antog den 26 juni 2012 en preliminär bedömning enligt artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003 där kommissionen redogör för sina preliminära konkurrensfarhågor. Dessa gällde att CEZ på förhand hade reserverat kapacitet i det tjeckiska elöverföringsnätet vilket kan ha hindrat konkurrenter från att komma in på marknaden för produktion och grossistförsäljning av el. |
| --- | --- |

(2)

Den 11 juli 2011 inledde kommissionen ett förfarande i syfte att anta ett beslut enligt kapitel III i förordning (EG) nr 1/2003 och antog den 26 juni 2012 en preliminär bedömning enligt artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003 där kommissionen redogör för sina preliminära konkurrensfarhågor. Dessa gällde att CEZ på förhand hade reserverat kapacitet i det tjeckiska elöverföringsnätet vilket kan ha hindrat konkurrenter från att komma in på marknaden för produktion och grossistförsäljning av el.

| (3) | Denna preliminära bedömning delgavs CEZ den 28 juni 2012. |
| --- | --- |

(3)

Denna preliminära bedömning delgavs CEZ den 28 juni 2012.

| (4) | Den 3 juli 2012 lämnade CEZ in åtaganden till kommissionen som svar på kommissionens preliminära bedömning. |
| --- | --- |

(4)

Den 3 juli 2012 lämnade CEZ in åtaganden till kommissionen som svar på kommissionens preliminära bedömning.

| (5) | Den 10 juli 2012 offentliggjorde kommissionen i enlighet med artikel 27.4 i förordning (EG) nr 1/2003 (2) ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning med en sammanfattning av ärendet och åtagandena samt en uppmaning till berörda parter att inkomma med synpunkter inom en månad efter offentliggörandet. |
| --- | --- |

(5)

Den 10 juli 2012 offentliggjorde kommissionen i enlighet med artikel 27.4 i förordning (EG) nr 1/2003 (2) ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning med en sammanfattning av ärendet och åtagandena samt en uppmaning till berörda parter att inkomma med synpunkter inom en månad efter offentliggörandet.

| (6) | Den 6 mars 2013 lämnade CEZ in ett ändrat förslag om åtaganden. |
| --- | --- |

(6)

Den 6 mars 2013 lämnade CEZ in ett ändrat förslag om åtaganden.

3.   FARHÅGOR SOM TOGS UPP I DEN PRELIMINÄRA BEDÖMNINGEN

| (7) | Enligt den preliminära bedömningen ansågs den relevanta produktmarknaden vara produktion och grossistförsäljning av el, och den geografiska marknaden ansågs vara den nationella marknaden. Vidare intog kommissionen den preliminära ståndpunkten att CEZ under den relevanta tidsperioden hade en dominerande ställning på marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Tjeckien. |
| --- | --- |

(7)

Enligt den preliminära bedömningen ansågs den relevanta produktmarknaden vara produktion och grossistförsäljning av el, och den geografiska marknaden ansågs vara den nationella marknaden. Vidare intog kommissionen den preliminära ståndpunkten att CEZ under den relevanta tidsperioden hade en dominerande ställning på marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Tjeckien.

| (8) | I sin preliminära bedömning uttryckte kommissionen farhågor för att CEZ kan ha missbrukat sin dominerande ställning på marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Tjeckien. Mer specifikt kan CEZ ha haft en strategi som syftade till att hindra nya aktörer från att komma in på marknaden. Som en del av denna strategi kan CEZ i januari 2007 ha gjort en förmodad förhandsreservation i det tjeckiska elöverföringsnätet. |
| --- | --- |

(8)

I sin preliminära bedömning uttryckte kommissionen farhågor för att CEZ kan ha missbrukat sin dominerande ställning på marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Tjeckien. Mer specifikt kan CEZ ha haft en strategi som syftade till att hindra nya aktörer från att komma in på marknaden. Som en del av denna strategi kan CEZ i januari 2007 ha gjort en förmodad förhandsreservation i det tjeckiska elöverföringsnätet.

| (9) | Den reservation som CEZ gjorde gällde två olika projekt: lignitdriven eller gasdriven kapacitet. Enligt kommissionens preliminära slutsats överensstämmer dock inte denna reservation med faktiska elproduktionsprojekt. |
| --- | --- |

(9)

Den reservation som CEZ gjorde gällde två olika projekt: lignitdriven eller gasdriven kapacitet. Enligt kommissionens preliminära slutsats överensstämmer dock inte denna reservation med faktiska elproduktionsprojekt.

| (10) | Till följd av CEZ förmodade förhandsreservation uttömdes den tillgängliga överföringskapacitet som annars kunde ha utnyttjats av CEZ konkurrenter. Följaktligen kan CEZ konkurrenter ha förhindrats tillträde till överföringsnätet, något som är oumbärligt för alla större elproducenter. |
| --- | --- |

(10)

Till följd av CEZ förmodade förhandsreservation uttömdes den tillgängliga överföringskapacitet som annars kunde ha utnyttjats av CEZ konkurrenter. Följaktligen kan CEZ konkurrenter ha förhindrats tillträde till överföringsnätet, något som är oumbärligt för alla större elproducenter.

4.   ÅTAGANDENA OCH MARKNADSTESTET

| (11) | CEZ instämde inte i kommissionens preliminära bedömning. Företaget erbjöd dock åtaganden, där de viktigaste punkterna var följande:






  — | CEZ kommer att överlåta en av följande produktionstillgångar till en lämplig köpare som ska godkännas av kommissionen och som vid första anblicken inte väcker några konkurrensfarhågor:






  — | Pocerady lignitkraftverk (1 000 MW) |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

CEZ instämde inte i kommissionens preliminära bedömning. Företaget erbjöd dock åtaganden, där de viktigaste punkterna var följande:

—

CEZ kommer att överlåta en av följande produktionstillgångar till en lämplig köpare som ska godkännas av kommissionen och som vid första anblicken inte väcker några konkurrensfarhågor:

—

Pocerady lignitkraftverk (1 000 MW)

| — | Chvaletice lignitkraftverk (800 MW) |
| --- | --- |

—

Chvaletice lignitkraftverk (800 MW)

| — | Detmarovice kolkraftverk (800 MW), |
| --- | --- |

—

Detmarovice kolkraftverk (800 MW),

| — | Melnik III lignitkraftverk (500 MW) och Tisova lignitkraftverk (Tisova I – 184 MW och Tisova II – 112 MW); både Melnik III och Tisova kan säljas separat. |
| --- | --- |

—

Melnik III lignitkraftverk (500 MW) och Tisova lignitkraftverk (Tisova I – 184 MW och Tisova II – 112 MW); både Melnik III och Tisova kan säljas separat.

| — | CEZ får inte, under en period av 10 år, förvärva direkt eller indirekt inflytande över den avyttrade produktionstillgången. |
| --- | --- |

—

CEZ får inte, under en period av 10 år, förvärva direkt eller indirekt inflytande över den avyttrade produktionstillgången.

| (12) | De synpunkter som inkom som svar på tillkännagivandet av marknadstestet enligt artikel 27.4 i förordning (EG) nr 1/2003 gav uttryck för vissa tvivel beträffande Detmarovice-kraftverkets förmåga att lösa de konkurrensproblem som konstaterats. För att ta hänsyn till resultaten av marknadstestet strök CEZ Detmarovice-kraftverket från förteckningen över föreslagna åtaganden. Dessutom konstaterades i de mottagna synpunkterna ett begränsat antal tekniska och/eller juridiska frågor som kunde inverka på driften av enskilda kraftverk. Åtagandena förtydligades för att ta hänsyn till dessa kommentarer. |
| --- | --- |

(12)

De synpunkter som inkom som svar på tillkännagivandet av marknadstestet enligt artikel 27.4 i förordning (EG) nr 1/2003 gav uttryck för vissa tvivel beträffande Detmarovice-kraftverkets förmåga att lösa de konkurrensproblem som konstaterats. För att ta hänsyn till resultaten av marknadstestet strök CEZ Detmarovice-kraftverket från förteckningen över föreslagna åtaganden. Dessutom konstaterades i de mottagna synpunkterna ett begränsat antal tekniska och/eller juridiska frågor som kunde inverka på driften av enskilda kraftverk. Åtagandena förtydligades för att ta hänsyn till dessa kommentarer.

| (13) | CEZ lämnade in en ändrad version av åtagandena den 6 mars 2013. |
| --- | --- |

(13)

CEZ lämnade in en ändrad version av åtagandena den 6 mars 2013.

5.   DE SLUTGILTIGA ÅTAGANDENAS PROPORTIONALITET

| (14) | Åtagandena i sin slutliga form är tillräckliga för att åtgärda de farhågor som kommissionen konstaterade i sin preliminära bedömning, utan att vara oproportionella. |
| --- | --- |

(14)

Åtagandena i sin slutliga form är tillräckliga för att åtgärda de farhågor som kommissionen konstaterade i sin preliminära bedömning, utan att vara oproportionella.

| (15) | Eftersom det agerande som gav upphov till kommissionens farhågor bestod i att på förhand reservera överföringskapacitet, vilket i sin tur i praktiken förhindrade eller åtminstone försenade nya konkurrenters inträde på den tjeckiska elmarknaden, utgör överföring av en del av CEZ elproduktionskapacitet till en konkurrent en entydig lösning på de konstaterade konkurrensproblemen. Överföring av produktionskapacitet är nödvändig i detta fall eftersom ingen annan typ av korrigerande åtgärd effektivt kan åtgärda effekterna av CEZ agerande. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom det agerande som gav upphov till kommissionens farhågor bestod i att på förhand reservera överföringskapacitet, vilket i sin tur i praktiken förhindrade eller åtminstone försenade nya konkurrenters inträde på den tjeckiska elmarknaden, utgör överföring av en del av CEZ elproduktionskapacitet till en konkurrent en entydig lösning på de konstaterade konkurrensproblemen. Överföring av produktionskapacitet är nödvändig i detta fall eftersom ingen annan typ av korrigerande åtgärd effektivt kan åtgärda effekterna av CEZ agerande.

6.   SLUTSATS

| (16) | Genom beslutet görs åtagandena bindande för CEZ. |
| --- | --- |

(16)

Genom beslutet görs åtagandena bindande för CEZ.

| (17) | En förvaltare som är oberoende i förhållande till CEZ och godkänd av kommissionen ska övervaka att CEZ uppfyller villkoren och skyldigheterna enligt åtagandena. |
| --- | --- |

(17)

En förvaltare som är oberoende i förhållande till CEZ och godkänd av kommissionen ska övervaka att CEZ uppfyller villkoren och skyldigheterna enligt åtagandena.

---

(1)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  EUT C 202, 10.7.2012, s. 1.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 31.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/6

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2013/C 251/05

| 1. | Kommissionen mottog den 22 augusti 2013 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget JBS SA (Brasilien), indirekt kontrollerat av familjen Batista, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företagen Seara Holding (Europe) BV (Netherlands), Secculum Participações Ltda (Brasilien), União Frederiquense Participações (Brasilien), Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brasilien), Excelsior Alimentos SA (Brasilien), Athena Alimentos SA (Brasilien) (tillsammans kallade ”Seara”) och Columbus Netherlands BV (”Zenda”, Nederländerna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 22 augusti 2013 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget JBS SA (Brasilien), indirekt kontrollerat av familjen Batista, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företagen Seara Holding (Europe) BV (Netherlands), Secculum Participações Ltda (Brasilien), União Frederiquense Participações (Brasilien), Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brasilien), Excelsior Alimentos SA (Brasilien), Athena Alimentos SA (Brasilien) (tillsammans kallade ”Seara”) och Columbus Netherlands BV (”Zenda”, Nederländerna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | JBS SA är verksamt inom tillverkning av nötköttsprodukter, hudar och andra nötkreaturdelar samt färdiglagade rätter i Brasilien, Argentina, USA och Australien. JBS har också verksamhet inom gris- och fjäderfäköttsektorn. Det exporterar sina produkter bland annat till EES, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

JBS SA är verksamt inom tillverkning av nötköttsprodukter, hudar och andra nötkreaturdelar samt färdiglagade rätter i Brasilien, Argentina, USA och Australien. JBS har också verksamhet inom gris- och fjäderfäköttsektorn. Det exporterar sina produkter bland annat till EES,

| — | Seara är främst verksamt inom uppfödningen av levande kycklingar och grisar för slakt och tillverkning av primära och bearbetade höns- och grisprodukter i Brasilien. Seara exporterar primära kycklingprodukter och vissa bearbetade kycklingprodukter till EES, |
| --- | --- |

—

Seara är främst verksamt inom uppfödningen av levande kycklingar och grisar för slakt och tillverkning av primära och bearbetade höns- och grisprodukter i Brasilien. Seara exporterar primära kycklingprodukter och vissa bearbetade kycklingprodukter till EES,

| — | Zenda är verksamt inom läderindustrin, och producerar läder för användning inom olika sektorer, inbegripet luftfartyg, fordon, möbler och skor. |
| --- | --- |

—

Zenda är verksamt inom läderindustrin, och producerar läder för användning inom olika sektorer, inbegripet luftfartyg, fordon, möbler och skor.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 31.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/8

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 251/06

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”DAUJĖNŲ NAMINĖ DUONA”

EG-nr: LT-PGI-0005-01059-28.11.2012

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Daujėnų naminė duona”

2.   Medlemsstat eller tredje land

Litauen

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 2.4: | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror. |
| --- | --- |

Klass 2.4:

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror.

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

Den skyddade geografiska beteckningen ”Daujėnų naminė duona” är ett brunt rågbröd som tillverkas helt i hemmet enligt en traditionell metod. Rågmjölsdeg får långsamt spontanjäsa i baktråg av trä som måste vara tillverkade helt i ek, eller i baktråg med botten och sidopaneler i ek. Brödet gräddas över glödande kol eller i en vedeldad ugn.

Form

Ovala eller avlånga limpor.

Vikt

Ovala limpor: 4–4,5 kg.

Avlånga limpor: 4,5–10 kg.

Utseende

Beror på användningsområde. Vardagslimpor har en slät yta medan festlimpor (som äts vid speciella tillfällen) är dekorerade med särskilda inskriptioner, festdekorationer eller blomstermotiv som gjorts av bitar av rågdegen.

Ytan kan vara ganska mörkgräddad, med synliga sprickor.

Skorpans tjocklek – oavsett limpornas form är skorpan upp till 6 mm tjock upptill och upp till 4 mm tjock nedtill. Skorpans färg är brun till mörkbrun.

Inkråmet i den gräddade, svalnade limpan är ljusbrunt, elastiskt, poröst utan tecken till icke-spridning, utan hålrum eller tätare fickor, ganska kladdigt med synliga kumminfrön här och där.

Fysikalisk-kemiska egenskaper

Inkråmets saftighet är upp till 43 %.

Inkråmets surhetsgrad är högst 11 grader (titrerbar surhetsgrad).

Inkråmets porositet är minst 57 %.

Smak, doft

Brödet kännetecknas av en angenäm smak som är typisk för detta bröd. Det har en kraftig doft och en sötsur smak.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

| — | Siktat rågmjöl med en temperatur av 20–22 °C. |
| --- | --- |

—

Siktat rågmjöl med en temperatur av 20–22 °C.

| — | Kranvatten. |
| --- | --- |

—

Kranvatten.

| — | Socker. |
| --- | --- |

—

Socker.

| — | Bordssalt. |
| --- | --- |

—

Bordssalt.

| — | Kumminfrön. |
| --- | --- |

—

Kumminfrön.

| — | Naturligt jäsmedel i degtråget. |
| --- | --- |

—

Naturligt jäsmedel i degtråget.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i produktionsprocessen måste äga rum i det avgränsade geografiska området, nämligen

| — | degberedning, |
| --- | --- |

—

degberedning,

| — | jäsning, |
| --- | --- |

—

jäsning,

| — | knådning av degen, |
| --- | --- |

—

knådning av degen,

| — | formandet av degen till limpor, för hand, |
| --- | --- |

—

formandet av degen till limpor, för hand,

| — | gräddning av brödet över glödande kol eller i en vedeldad ugn, |
| --- | --- |

—

gräddning av brödet över glödande kol eller i en vedeldad ugn,

| — | avsvalning av brödet (minst 12 timmar). |
| --- | --- |

—

avsvalning av brödet (minst 12 timmar).

3.6   Särskilda regler för att skiva och riva, förpackning etc.

När limpor i olika storlekar av brödet ”Daujėnų naminė duona” har svalnat förpackas de hela eller skivade. Ovala limpor delas i halvor eller fjärdedelar. Avlånga limpor delas i bitar som väger 400–450 g. Hela eller delade limpor förpackas i plast eller i papperspåsar särskilt avsedda för förpackning av bröd.

3.7   Särskilda regler för märkning

I enlighet med de offentliggjorda specifikationerna för denna produkt får tillverkare av produkten använda namnet ”Daujėnų naminė duona” på etiketter i reklam- och marknadsföringssyfte.

Märkningen ska innehålla följande uppgifter:

| — | Tillverkarens fullständiga namn och adress. |
| --- | --- |

—

Tillverkarens fullständiga namn och adress.

| — | Orden ”saugoma geografinė nuoroda” (skyddad geografisk beteckning) och/eller Europeiska unionens symbol. |
| --- | --- |

—

Orden ”saugoma geografinė nuoroda” (skyddad geografisk beteckning) och/eller Europeiska unionens symbol.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

De administrativa gränserna för Daujėnai socken.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Rågbröd har bakats i brödugnarna i Daujėnai socken sedan 1600-talet. Varje bonde bakade bröd för sin familjs husbehov och hade själv all utrustning som behövdes – kvarnstenar för att mala säden, degtråg av trä (ek) för jäsning av degen, en lerugn och bakspadar av trä. Allt var hemmagjort, behölls inom familjen och lämnades över till nästa generation. Gamla brödredskap (brödugnar, degtråg i trä, bakspadar) finns fortfarande kvar hos enskilda familjer och kan även hittas på museum. Dessa djupt rotade baktraditioner, som har utvecklats under lång tid och fortfarande lever kvar, förblev opåverkade av den snabba expansionen av industriell brödtillverkning som skedde överallt i världen i slutet av 1800-talet och början av 1900-talet. När det i slutet av 1900-talet blev möjligt att sälja denna produkt i butik började ”Daujėnų naminė duona” marknadsföras (1995). Det är numera familjeföretag som står för bakningen av detta bröd men själva bakningen har inte lämnat hemmets väggar.

I produktnamnet betyder ordet ”naminė””hembakat”, medan ordet ”Daujėnų” är ett egennamn.

Brödets specifika kvaliteter har förbättrats under de många år det har tillverkats. Även om guideböcker och litteraturen inte beskriver hur man tillverkar denna produkt, som är tätt förknippad med det avgränsade området i avsnitt 4 ovan, har närmare anvisningar om hur man bakar brödet och de praktiska färdigheter som behövs inom vissa familjer förts vidare från generation till generation.

De unika egenskaper som det bröd som produceras i detta geografiska område har beror på den information som samlats in av de kvinnor som traditionellt sett har skött hushållsarbetet, traditionella recept och användningen av traditionella produktionsmetoder som använder sig av gammal eller hemgjord autentisk utrustning som har bevarats inom familjen. Dessa välborgade hemligheter avgör brödets kvalitet och smak. En av de viktigaste kvalitetsgaranterna är knådningen av degen och syraresterna i den. Dessutom finns det en tradition av att inte låna ut baktråg till andra hushåll, för att på så sätt se till att det hushåll som lånar ut tråget inte avlägsnar surdegskultur och därigenom förlorar sin startkultur. En annan hemlighet är jäslängden och beredningstiden, som varje tillverkare avgör utifrån sin egen kunskap och erfarenhet.

Ännu i dag är alla som deltar i tillverkningen av denna typ av bröd ättlingar till familjer bosatta i det geografiska område som nämns i punkt 4 ovan och som har bakat bröd i hemmen i flera generationer.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Detta bröds distinkta kvalitet beror på en gammal och i stort sett oförändrad tillverkningsmetod som innefattar noggrant utfört hantverk, noggrannhet i fråga om detaljer, erfarenhet och förståelse. Hela produktionsprocessen följer den traditionella metoden – rågdegen sätts och får långsamt spontanjäsa i degtråg av trä som ska vara helt i ek, eller med en botten och sidor av ek. Ekträet ser till att syran behålls i degtrågets sidor, vilket ger brödet dess specifika smak. Det är därför som ekredskapen har använts i mer än hundra år och förts vidare från generation till generation.

”Daujėnų naminė duona” skiljer sig från andra typer av bröd på grund av limpornas storlek (varje limpa väger 4–10 kg) och brödets speciella kvaliteter.

En annan av detta bröds egenskaper är att det är gjort helt på rågmjöl, som får jäsa i ett degtråg av ek. Tack vare det håller sig brödet färskt länge (två veckor) och blir inte torrt. Den långa lagringstiden försämrar inte smaken, som framträder den andra dagen efter bakningen.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Sambandet mellan ”Daujėnų naminė duona” och det geografiska området grundas på dess rykte och enskilda personers förmåga att tillverka bröd med de egenskaper som anges i punkt 5.2.

Det goda rykte som ”Daujėnų naminė duona” har beror främst på en obruten tradition av brödtillverkning som har förts vidare från generation till generation i regionen Daujėnai och som garanterar en unik produkt med jämn kvalitet som konsumenterna har förtroende för.

Det goda rykte som ”Daujėnų naminė duona” har, märks på att denna produkt regelbundet förekommer på utställningar, handelsmarknader och festivaler, från de priser och lovord som brödet har fått, och från artiklar i tidningar och andra medier:

| — | Detta bröd har representerat Litauen på flera stora mässor runt om i världen: på 2002 års Biofach-mässan i Nürnberg, Tyskland, sedan 2003 på mässan ”Gröna veckan” i Berlin, 2004 på den internationella mat- och dryckesmässan ”Expo dei sapori” i Milano, Italien, på livsmedelsmässan Polagra i Poznań, Polen, på 2006 års internationella jordbruks- och livsmedelsmässa ”Zolotaja osen” i Moskva och på andra ställen. |
| --- | --- |

—

Detta bröd har representerat Litauen på flera stora mässor runt om i världen: på 2002 års Biofach-mässan i Nürnberg, Tyskland, sedan 2003 på mässan ”Gröna veckan” i Berlin, 2004 på den internationella mat- och dryckesmässan ”Expo dei sapori” i Milano, Italien, på livsmedelsmässan Polagra i Poznań, Polen, på 2006 års internationella jordbruks- och livsmedelsmässa ”Zolotaja osen” i Moskva och på andra ställen.

| — | Limpor av ”Daujėnų naminė duona”, vackert dekorerade med bokstäver eller andra festdekorationer används som utsmyckning och symbol för festivaler i hela regionen Daujėnai, oavsett om det rör sig om by-, skol- eller kyrkofester, pingstfestivaler, etc. |
| --- | --- |

—

Limpor av ”Daujėnų naminė duona”, vackert dekorerade med bokstäver eller andra festdekorationer används som utsmyckning och symbol för festivaler i hela regionen Daujėnai, oavsett om det rör sig om by-, skol- eller kyrkofester, pingstfestivaler, etc.

| — | Vackert utsmyckade ”Daujėnų naminė duona” används även vid familjefester som bordsdekorationer vid bröllop, dop och födelsedagar och som symboler för familjens styrka, trohet, fruktbarhet och ödmjukhet. |
| --- | --- |

—

Vackert utsmyckade ”Daujėnų naminė duona” används även vid familjefester som bordsdekorationer vid bröllop, dop och födelsedagar och som symboler för familjens styrka, trohet, fruktbarhet och ödmjukhet.

| — | ”Daujėnų naminė duona” serveras till gäster på olika marknader, folkfestivaler och liknande. |
| --- | --- |

—

”Daujėnų naminė duona” serveras till gäster på olika marknader, folkfestivaler och liknande.

Sedan 2002 har ”Daujėnų naminė duona” erkänts som en produkt som tillhör det kulinariska arvet och har tilldelats ett intyg av det statliga organet ”Stiftelsen för det kulinariska kulturarvet”. År 2008 fick brödet Agrobalts guldmedalj. Samma år tilldelades det ett diplom vid tävlingen ”Litauens bästa bröd”, som livsmedelsfakulteten vid tekniska högskolan i Kaunas och jordbruksministeriet anordnade tillsammans. År 2009 certifierades det som nationell kulturarvsprodukt och erhöll ett nationellt kulturarvsintyg från jordbruksministeriet.

”Daujėnų naminė duona” uppmärksammas regelbundet och dess rykte bekräftas i artiklar och inslag i regional, nationell och utländsk press: ”Hushåll bakar bröd i lerugnar” (Darbas, 1995, nr 88), ”Ett mysigt grannskap av blommor” (Darbas, 1996, nr 92), ”Nu ska även fransmännen få njuta av bröd från Saimeta (lokalt bolag bildat 1995)” (Darbas, 1997, nr 59), ”Bonden som har fullt upp med affärer” (Panevėžio rytas, 1998, nr 160), ”Doften av festbakande känns överallt i Saimeta” (Darbas, 1999, nr 11), ”Efter att ha sålt sina kor, nu bakar hon bröd” (Panevėžio rytas, 2000, nr 39), ”Smakar rustikt bröd mer?” (Geras skonis. Gastronomija, gėrimai, vartojimo kultūra, 2000, nr 1), ”Vita Stankevičienė, framgångsrik ägare till ett lokalt bageri i Daujėnai erbjuder dussintals spannmålsprodukter” (Alytaus naujienos, 2000, nr 2008), ”Sverige intresserat av Daujėnai-bröd” (Lietuvos aidas, 2000, nr 104), ”Lägger och reser sig med kraft” (Lietuvos aidas, 2001, nr 262), ”Saimeta-butik säljer bröd och bageriprodukter utan kemiska tillsatser” (Santarvė, 2001, nr 144), ”Bröd gör Daujėnai berömt” (Respublika, 2002, nr 68), ”Mammas recept gjorde dotter berömd” (Lietuvos žinios, 2003, nr 36), ”Levande sädeskorn i Daujėnai-bröd” (Laikas, den 21 november 2003), ”Litauen förvånar även de mest krävande besökarna på den internationella mässan Gröna veckan” (Ūkininko patarėjas, 2003, nr 10), ”Presidenten lovordar bybakat bröd” (XXI Amžius, 2003, nr 40), ”Bolag som drivs med stort engagemang” (Aukštaitijos verslo balsas, 2004, nr 24), ”Stor succé i Berlin” (Darbas, 2004, nr 19), ”Guldmedalj för hembakat bröd från Daujėnai” (Darbas, 2008, nr 115), ”Ny fas av AgroBalt – mellan väst och öst” (Ūkininko patarėjas, 2008, nr 114), ”AgroBalt-festival för producenter och konsumenter” (Valstietis, den 7 oktober 2008), ”Hur Vitalija Stankevičienė satte Daujėnai på kartan” (Respublika, 2010, nr 85), ”Daujėnai-bröd sätter Litauen på kartan – en familjetradition” (Ūkininko patarėjas, 2011, nr 40), ”Gröna veckan – smaker och dofter från hela världen” (Voruta, den 21 januari 2011).

I turistbroschyrer lyfts ”Daujėnai naminė duona” fram som ett av det geografiska områdets särdrag (Путешествуем по Пасвальскому краю. Туристическая карта района, Litauisk livsmedelsexport, 1998, maj, ”Brunt bröd från Daujėnai”, LŽ. ”Varumärket Litauen”, Lietuviškas ženklas, 2000, nr 2). Hur populärt brödet ”Daujėnų naminė duona” är framgår även av att det har varit föremål för särskilda jordbruksreportage på tv, t.ex. BTV:s ”Mellan stad och land” (den 7 december 2008) och TV3:s ”Om bondgårdar och bin” (den 31 januari 2009).

Enligt resultatet av en konsumentundersökning som genomfördes 2010 kopplade fyra av fem respondenter ihop Daujėnai med ”Daujėnų naminė duona” (en konsumentundersökning som det statliga organet ”Stiftelsen för det kulinariska kulturarvet” genomförde 2010). Undersökningen visar att konsumenterna känner till ”Daujėnų naminė duona”, letar efter det i butiker och äter det som en daglig brödprodukt, samtidigt som de gärna tar de dekorerade limporna med sig utomlands för festutsmyckning, gåvor och souvenirer.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index163&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2945

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ändrad genom förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Ändrad genom förordning (EU) nr 1151/2012.

---

| 31.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/13

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 251/07

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”GOFIO CANARIO”

EG-nr: ES-PGI-0005-0942-24.01.2012

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Gofio Canario”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.6. | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

”Gofio Canario” är den produkt som erhålls på Kanarieöarna från malning av rostat spannmål med eller utan tillsats av havssalt. Till gofio kan man ibland tillsätta baljväxter som genomgår samma behandling som spannmålen.

Fysiska och organoleptiska egenskaper

”Gofio Canario” är ett fast ämne i pulverform som ser ut som mjöl, vars minsta beståndsdelar har samma storlek som fullkornsmjölets beståndsdelar.

Produkten har följande organoleptiska egenskaper:

| — | Utseende: färgen varierar från elfenbensgul till mörkröd, via honungsgul, beroende på rostningsgrad och den råvara som används vid tillverkningen. |
| --- | --- |

—

Utseende: färgen varierar från elfenbensgul till mörkröd, via honungsgul, beroende på rostningsgrad och den råvara som används vid tillverkningen.

| — | Doft: produkten doftar rostning, vegetabilier och nötter med medelhög intensitet, som varierar beroende på den råvara som används vid tillverkningen. |
| --- | --- |

—

Doft: produkten doftar rostning, vegetabilier och nötter med medelhög intensitet, som varierar beroende på den råvara som används vid tillverkningen.

| — | Smak: produkten kännetecknas av en fin konsistens, en klibbighet i munnen och en fyllig smak som den får av sin rostningsgrad, till exempel mockakaffe, kaffe eller nybakade kex. |
| --- | --- |

—

Smak: produkten kännetecknas av en fin konsistens, en klibbighet i munnen och en fyllig smak som den får av sin rostningsgrad, till exempel mockakaffe, kaffe eller nybakade kex.

| — | Känsla: kraftig förnimmelse av sötma och klibbighet, med hänsyn till produktens kornstorlek. |
| --- | --- |

—

Känsla: kraftig förnimmelse av sötma och klibbighet, med hänsyn till produktens kornstorlek.

Kemiska egenskaper

| — | Proteininnehåll: minst 7,0 % |
| --- | --- |

—

Proteininnehåll: minst 7,0 %

| — | Obearbetade fibrer: minst 1,5 % |
| --- | --- |

—

Obearbetade fibrer: minst 1,5 %

| — | Kolhydrater: minst 45 % |
| --- | --- |

—

Kolhydrater: minst 45 %

| — | Fett: maximalt 5 % |
| --- | --- |

—

Fett: maximalt 5 %

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

| — | Spannmål: vete, hirs (majs), korn, råg, havre, ris. |
| --- | --- |

—

Spannmål: vete, hirs (majs), korn, råg, havre, ris.

| — | Baljväxter: bönor, kikärter, sojabönor. |
| --- | --- |

—

Baljväxter: bönor, kikärter, sojabönor.

| — | Havssalt. |
| --- | --- |

—

Havssalt.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

| | Etapp 1: rengöring
  Första etappen består av rengöring av spannmål och grönsaker som används som råvaror, där målet är att eliminera små växtrester, krossade korn och alla övriga främmande rester från skörden. Denna rengöring görs mekaniskt, antingen med hjälp av såll och möjligen sortering med forcerad ventilation eller med hjälp av vannor eller såll (handsåll). |
| --- | --- |

Etapp 1: rengöring

Första etappen består av rengöring av spannmål och grönsaker som används som råvaror, där målet är att eliminera små växtrester, krossade korn och alla övriga främmande rester från skörden. Denna rengöring görs mekaniskt, antingen med hjälp av såll och möjligen sortering med forcerad ventilation eller med hjälp av vannor eller såll (handsåll).

| | Etapp 2: rostning och nedkylning
  I rostningsapparater värms råvaran upp till en rostningstemperatur på maximalt 200 °C.
  För att den rostade produkten ska svalna till omgivningstemperatur får den vila i säckar eller behållare som kallas ”kyllådor”. Nedkylningsprocessen kan påskyndas med hjälp av ett öppet kyltorn med spiralskruv eller genom ventilation. |
| --- | --- |

Etapp 2: rostning och nedkylning

I rostningsapparater värms råvaran upp till en rostningstemperatur på maximalt 200 °C.

För att den rostade produkten ska svalna till omgivningstemperatur får den vila i säckar eller behållare som kallas ”kyllådor”. Nedkylningsprocessen kan påskyndas med hjälp av ett öppet kyltorn med spiralskruv eller genom ventilation.

| | Etapp 3: malning
  Malningen är den grundläggande delen i processen för tillverkning av gofio.
  Den rostade säden transporteras till malningsområdet, där den mals i kvarnar.
  Slutfasen i denna etapp bestäms av mjölnaren, som undersöker produkten genom att känna på den.
  När gofio har fått den rätta kombinationen av sötma och klibbighet avslutas malningen.
  Före förpackning kontrollerar mjölnaren produkten organoleptiskt och dokumenterar sina observationer. |
| --- | --- |

Etapp 3: malning

Malningen är den grundläggande delen i processen för tillverkning av gofio.

Den rostade säden transporteras till malningsområdet, där den mals i kvarnar.

Slutfasen i denna etapp bestäms av mjölnaren, som undersöker produkten genom att känna på den.

När gofio har fått den rätta kombinationen av sötma och klibbighet avslutas malningen.

Före förpackning kontrollerar mjölnaren produkten organoleptiskt och dokumenterar sina observationer.

| | Etapp 4: förpackning
  Den gofio som erhållits på det här sättet lagras till dess att den förpackas, vilket görs med hjälp av hel- eller halvautomatiska förpackningsmaskiner eller för hand. |
| --- | --- |

Etapp 4: förpackning

Den gofio som erhållits på det här sättet lagras till dess att den förpackas, vilket görs med hjälp av hel- eller halvautomatiska förpackningsmaskiner eller för hand.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Eftersom gofio är ett fast torrt ämne i pulverform med tydliga organoleptiska egenskaper, måste förpackningen ske så snabbt som möjligt efter rostningen och malningen. Därför måste slutprodukten förpackas på Kanarieöarna för att kvaliteten ska bevaras.

3.7   Särskilda regler för märkning

EU-symbolen för skyddad geografisk beteckning (SGB) och namnet ”Gofio Canario” måste anges tydligt på etiketterna

Gofio som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen och som är avsedd för konsumtion ska ha en numrerad etikett eller kontrolletikett. Denna numrering godkänns och kontrolleras av kontrollorganet. Produkten måste alltid förses med denna etikett innan den släpps ut på marknaden och på ett sätt som gör att etiketten inte går att återanvända.

Märkningen kan även ange ö och område för framställning av gofio liksom råvarans ursprung.

Om tillverkningen av gofio har skett i stenkvarnar, kan man använda beteckningen ”artesanal” (hantverksmässig) eller ”elaborado en molino de piedra” (tillverkad i en stenkvarn).

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området för tillverkning av den gofio som berörs av SGB ”Gofio Canario” är den kanariska ögruppen.

Kanarieöarna ligger i det tempererade området vid Nordatlanten mellan latituderna 27° 37′ och 29° 25′ nord (subtropisk position) och longituderna 13° 20′ och 18° 10′ väster om Greenwich. Den afrikanska kusten ligger mellan 100 respektive 500 km från den närmaste och den mest avlägsna ön.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Denna SGB bygger på benämningens renommé, som förklaras av den traditionella tillverkningsprocessen och mjölnarmästarens skicklighet att bedöma när malningen och rostningen är färdig. Denna metod har använts på Kanarieöarna för tillverkning av ”Gofio Canario” sedan antiken. Mjölnarmästarens kunnande är avgörande när det gäller att bestämma när rostningen och malningen är färdig. Det handlar om en metod som är typisk för Kanarieöarna och som överförs från generation till generation.

Det finns alltid en mjölnarmästare, oavsett om ”Gofio Canario” tillverkas i stenkvarnar eller i kvarnar med metallcylindrar. Hur länge malningen ska pågå bestäms inte på förhand. Mjölnarmästaren, som även kallas ”hantverksmjölnare”, avgör när processen är färdig. Modern teknik i kvarnarna har inte förändrat mjölnarmästarens traditionella roll, eftersom det är han som vet precis när det är dags att avsluta malningen. Denna process är fortfarande hantverksmässig eftersom det varken finns någon industriell programmering eller fastställd tid för malningen. Beslutet kommer an på mjölnarmästaren. Denne vet i vilket ögonblick det är lämpligt att avsluta processen beroende på de organoleptiska egenskaperna. Samma sak gäller för rostningen. I denna process används en kombination av temperatur och rostningstid, som anpassas efter sädeskornet enligt de kriterier som fastställs av varje mjölnare avseende spannmålstyp, kvalitetsegenskaperna hos det parti som används, och enligt den smak som han förnimmer under processen liksom en direkt bedömning av produkten när den kommer ut ur rostningsmaskinen. Dessa organoleptiska egenskaper anges i punkt 3.2 i detta dokument.

Det grundläggande särdraget för tillverkningsprocessen för ”Gofio Canario” är mjölnarmästaren i de kvarnar som tillverkar ”Gofio Canario”. Han avgör när varje process är klar, och denna kunskap överförs från far till son.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

De historiska referenser till ”Gofio Canario” som utgör belägg för dess renommé och beskaffenhet är följande:

| — | De första européer som kom till Kanarieöarna konstaterade att de infödda öborna tillagade en produkt av korn och andra sädesslag som rostades lätt och som de malde i kvarnar. Redan före den spanska erövringen kallade de forntida invånarna på Gran Canaria produkten för ”gofio”, en term som har bevarats (García Quesada, 1998). |
| --- | --- |

—

De första européer som kom till Kanarieöarna konstaterade att de infödda öborna tillagade en produkt av korn och andra sädesslag som rostades lätt och som de malde i kvarnar. Redan före den spanska erövringen kallade de forntida invånarna på Gran Canaria produkten för ”gofio”, en term som har bevarats (García Quesada, 1998).

| — | Det är lämpligt att särskilt nämna artikeln av Pérez Vidal (1955), som anger ordet gofio som det mest slående exemplet på kanariska tillskott till det spanskamerikanska ordförrådet. Ordet är spritt i Amerika så till den grad att det i vissa spanska ordböcker från och med nu är klassificerat som en amerikanism. Dess kanariska ursprung bekräftas emellertid i José Pérez Vidals verk ”La aportación de Canarias a la población de América” (1955) (kanariernas bidrag till befolkningen av Amerika). |
| --- | --- |

—

Det är lämpligt att särskilt nämna artikeln av Pérez Vidal (1955), som anger ordet gofio som det mest slående exemplet på kanariska tillskott till det spanskamerikanska ordförrådet. Ordet är spritt i Amerika så till den grad att det i vissa spanska ordböcker från och med nu är klassificerat som en amerikanism. Dess kanariska ursprung bekräftas emellertid i José Pérez Vidals verk ”La aportación de Canarias a la población de América” (1955) (kanariernas bidrag till befolkningen av Amerika).

| — | Många av tidens officiella krönikeskrivare och resande har skrivit om detta födoämne från Kanarieöarna. Bland dem finns Abreu Galindo (1590-1602), historiker och munk som beskriver det i sin bok ”Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias” (Historia om erövringen av de sju Kanarieöarna), och Marín och Cubas (1964). |
| --- | --- |

—

Många av tidens officiella krönikeskrivare och resande har skrivit om detta födoämne från Kanarieöarna. Bland dem finns Abreu Galindo (1590-1602), historiker och munk som beskriver det i sin bok ”Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias” (Historia om erövringen av de sju Kanarieöarna), och Marín och Cubas (1964).

| — | ”Gofio Canario” är en produkt med ursprung på Kanarieöarna. Den har varit – och är fortfarande – det mest traditionella livsmedlet på Kanarieöarna. Genom vittnesbörd i otaliga bevarade dokument och föremål fram till idag på vetenskapliga och etnologiska museer, framgår det att konsumtionen av gofio är en uråldrig sedvänja som fortsatt fram till idag sedan tiden för de första folken på öarna. |
| --- | --- |

—

”Gofio Canario” är en produkt med ursprung på Kanarieöarna. Den har varit – och är fortfarande – det mest traditionella livsmedlet på Kanarieöarna. Genom vittnesbörd i otaliga bevarade dokument och föremål fram till idag på vetenskapliga och etnologiska museer, framgår det att konsumtionen av gofio är en uråldrig sedvänja som fortsatt fram till idag sedan tiden för de första folken på öarna.

| — | Vid erövringen på 1400-talet anammade erövrarna gofio som en grundläggande del av kosten. Det är därför gofio tillverkas med samma metod idag som den som de ursprungliga kanarierna använde. |
| --- | --- |

—

Vid erövringen på 1400-talet anammade erövrarna gofio som en grundläggande del av kosten. Det är därför gofio tillverkas med samma metod idag som den som de ursprungliga kanarierna använde.

| — | René Verneau (1891) skriver i sin bok ”Cinq années de séjour aux Îles Canaries” (Fem år på Kanarieöarna) om hur viktigt detta livsmedel var för urinvånarna och fortfarande är för dagens kanarier. |
| --- | --- |

—

René Verneau (1891) skriver i sin bok ”Cinq années de séjour aux Îles Canaries” (Fem år på Kanarieöarna) om hur viktigt detta livsmedel var för urinvånarna och fortfarande är för dagens kanarier.

De egenskaper som ger produkten dess speciella karaktär är de organoleptiska egenskaper som anges i punkt 3.2 och som är ett resultat av tillverkningsprocessen.

Tillverkningsmetoderna, teknikerna för kontroll av maskineriet, gradtal för rostning liksom blandningen av olika sädesslag, har överförts från generation till generation. I många fabriker har man utarbetat recept för att få ”bästa” möjliga gofio ur organoleptisk synvinkel – grundat på gamla recept i vilka proportionerna för spannmål och/eller baljväxter varierade och, enligt den muntliga traditionen, förhöjde produktens goda egenskaper. För att ge produkten dess autentiska särprägel vad gäller utseende, doft och känsla för konsumenten, genomförs kontrollen av rostnings- och malningsprocessen av mjölnarmästaren. Han tillämpar sin erfarenhet som överförts från far till son, eftersom de flesta kvarnarna idag är familjeföretag.

De organoleptiska egenskaper som kännetecknar gofio beror huvudsakligen på den lätta rostningen av spannmålen och/eller baljväxterna liksom den långsamma malningsprocessen. Det råder ingen tvekan om att dessa tillverkningsegenskaper är förknippade med det geografiska läget.

Alla dessa säregna kännetecken ger ”Gofio Canario” de fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper som tydligt kan identifieras och som uppskattas av konsumenten.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Slutsatserna av de studier som genomförts för att kvantifiera skillnaderna mellan olika gofio med olika ursprung är följande:

| — | När man jämför produktprover från Kanarieöarna och från andra håll, framgår det tydligt att det finns skillnader när det gäller lukt och smak. Rent konkret har ”Gofio Canario” en lukt, rostningsgrad och klibbighet som påtagligt skiljer sig från gofio som har tillverkats på andra platser. Klibbigheten är den bästa parametern när det gäller den särpräglade konsistensen. |
| --- | --- |

—

När man jämför produktprover från Kanarieöarna och från andra håll, framgår det tydligt att det finns skillnader när det gäller lukt och smak. Rent konkret har ”Gofio Canario” en lukt, rostningsgrad och klibbighet som påtagligt skiljer sig från gofio som har tillverkats på andra platser. Klibbigheten är den bästa parametern när det gäller den särpräglade konsistensen.

| — | Det finns ett markant samband mellan ursprungsregion och färg, lukt, rostningsgrad, klibbighet och den allmänna bedömningen. |
| --- | --- |

—

Det finns ett markant samband mellan ursprungsregion och färg, lukt, rostningsgrad, klibbighet och den allmänna bedömningen.

De organoleptiska parametrarna avseende rostningsgrad och klibbighet är de som gör det möjligt att känna skillnaden mellan ”Gofio Canario” och den gofio som kommer från andra platser. Mer specifikt beror dessa parametrar direkt på mjölnarmästarnas åtgärder. Följaktligen spelar den kunnighet som mjölnarmästarna på Kanarieöarna har en grundläggande roll när det gäller att organoleptiskt urskilja ”Gofio Canario”, vilket visar orsaksambandet mellan den för Kanarieöarna typiska tillverkningsprocessen och produktens särskilda egenskaper.

Särprägeln hos ”Gofio Canario” har skapat dess renommé och ryktbarhet i de otaliga publikationer och recept som innehåller ”Gofio Canario”, vilket är ytterligare ett bevis på sambandet mellan ”Gofio Canario” och Kanarieöarna.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

http://www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca/Doc/Productos_calidad/Pliego_de_condiciones_IGP_Gofio_Canario.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

---