# Euroopa Liidu C 264E/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2013.264.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 264E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide13. september 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2013.264.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 264E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide13. september 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK22.–24. mai 2012 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 223 E, 27.7.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 22. mai 2012 |
| 2013/C 264E/01 | Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegiaEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegia kohta (2010/2308(INI)) | 1 |
| 2013/C 264E/02 | ELi lähenemisviis kriminaalõiguseleEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon ELi lähenemisviisi kohta kriminaalõigusele (2010/2310(INI)) | 7 |
| 2013/C 264E/03 | Kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamineEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamise strateegia kohta (2011/2272(INI)) | 11 |
| 2013/C 264E/04 | Siseturu tulemustabelEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon siseturu tulemustabeli kohta (2011/2155(INI)) | 18 |
| 2013/C 264E/05 | Naiste väljavaated Türgis 2020. aastalEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon naiste väljavaadete kohta Türgis 2020. aastal (2011/2066(INI)) | 25 |
| | Kolmapäev, 23. mai 2012 |
| 2013/C 264E/06 | Kas ELi ja Hiina vaheline kaubandus on tasakaalust väljas?Euroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta resolutsioon küsimuses, kas ELi ja Hiina vaheline kaubandus on tasakaalust väljas (2010/2301(INI)) | 33 |
| 2013/C 264E/07 | Euroopa Parlamendi uurimisõigusEuroopa Parlamendi poolt 23. mail 2012. aastal vastuvõetud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi määrus Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise üksikasjalike sätete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ (2009/2212(INI)) | 41 |
| Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi määrusEuroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise üksikasjalike sätete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ | 41 |
| | Neljapäev, 24. mai 2012 |
| 2013/C 264E/08 | Olukord Ukrainas, Julia Tõmošenko juhtumEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon Ukraina kohta (2012/2658(RSP)) | 51 |
| 2013/C 264E/09 | Homofoobiavastane võitlus EuroopasEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon homofoobiavastase võitluse kohta Euroopas (2012/2657(RSP)) | 54 |
| 2013/C 264E/10 | Ressursitõhus EuroopaEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon ressursitõhusa Euroopa kohta (2011/2068(INI)) | 59 |
| 2013/C 264E/11 | Noortele pakutavate võimaluste algatusEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (2012/2617(RSP)) | 69 |
| 2013/C 264E/12 | Meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmineEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta (2011/2285(INI)) | 75 |
| LISA | 81 |
| 2013/C 264E/13 | Šveitsi kehtestatud kvoodid seoses elamislubade andmisega Poola, Leedu, Läti, Eesti, Sloveenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari kodanikeleEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon Šveitsi kehtestatud kvootide kohta seoses elamislubade andmisega Poola, Leedu, Läti, Eesti, Sloveenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari kodanikele (2012/2661(RSP)) | 85 |
| 2013/C 264E/14 | Venezuela võimalik lahkumine üleameerikalisest inimõiguste komisjonistEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon Venezuela võimaliku väljaastumise kohta Ameerika Inimõiguste Komisjonist (2012/2653(RSP)) | 88 |
| 2013/C 264E/15 | AserbaidžaanEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Aserbaidžaanis (2012/2654(RSP)) | 91 |
| 2013/C 264E/16 | Põhja-Korea põgenike olukordEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon Põhja-Korea pagulaste olukorra kohta (2012/2655(RSP)) | 94 |
| 2013/C 264E/17 | Vaktsineerimise jätkuv ja kasvav toetamine arengumaadesEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta deklaratsioon vaktsineerimise jätkuva ja kasvava toetamise kohta arengumaades | 96 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK22.–24. mai 2012 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 223 E, 27.7.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 22. mai 2012

2013/C 264E/01

Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegiaEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegia kohta (2010/2308(INI))

1

2013/C 264E/02

ELi lähenemisviis kriminaalõiguseleEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon ELi lähenemisviisi kohta kriminaalõigusele (2010/2310(INI))

7

2013/C 264E/03

Kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamineEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamise strateegia kohta (2011/2272(INI))

11

2013/C 264E/04

Siseturu tulemustabelEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon siseturu tulemustabeli kohta (2011/2155(INI))

18

2013/C 264E/05

Naiste väljavaated Türgis 2020. aastalEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon naiste väljavaadete kohta Türgis 2020. aastal (2011/2066(INI))

25

Kolmapäev, 23. mai 2012

2013/C 264E/06

Kas ELi ja Hiina vaheline kaubandus on tasakaalust väljas?Euroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta resolutsioon küsimuses, kas ELi ja Hiina vaheline kaubandus on tasakaalust väljas (2010/2301(INI))

33

2013/C 264E/07

Euroopa Parlamendi uurimisõigusEuroopa Parlamendi poolt 23. mail 2012. aastal vastuvõetud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi määrus Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise üksikasjalike sätete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ (2009/2212(INI))

41

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi määrusEuroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise üksikasjalike sätete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ

41

Neljapäev, 24. mai 2012

2013/C 264E/08

Olukord Ukrainas, Julia Tõmošenko juhtumEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon Ukraina kohta (2012/2658(RSP))

51

2013/C 264E/09

Homofoobiavastane võitlus EuroopasEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon homofoobiavastase võitluse kohta Euroopas (2012/2657(RSP))

54

2013/C 264E/10

Ressursitõhus EuroopaEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon ressursitõhusa Euroopa kohta (2011/2068(INI))

59

2013/C 264E/11

Noortele pakutavate võimaluste algatusEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (2012/2617(RSP))

69

2013/C 264E/12

Meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmineEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta (2011/2285(INI))

75

LISA

81

2013/C 264E/13

Šveitsi kehtestatud kvoodid seoses elamislubade andmisega Poola, Leedu, Läti, Eesti, Sloveenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari kodanikeleEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon Šveitsi kehtestatud kvootide kohta seoses elamislubade andmisega Poola, Leedu, Läti, Eesti, Sloveenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari kodanikele (2012/2661(RSP))

85

2013/C 264E/14

Venezuela võimalik lahkumine üleameerikalisest inimõiguste komisjonistEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon Venezuela võimaliku väljaastumise kohta Ameerika Inimõiguste Komisjonist (2012/2653(RSP))

88

2013/C 264E/15

AserbaidžaanEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Aserbaidžaanis (2012/2654(RSP))

91

2013/C 264E/16

Põhja-Korea põgenike olukordEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon Põhja-Korea pagulaste olukorra kohta (2012/2655(RSP))

94

2013/C 264E/17

Vaktsineerimise jätkuv ja kasvav toetamine arengumaadesEuroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta deklaratsioon vaktsineerimise jätkuva ja kasvava toetamise kohta arengumaades

96

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 22. mai 2012 |
| 2013/C 264E/18 | Euroopa Parlamendi kodukorra muutmine seoses Euroopa kodanikualgatuse rakendamisegaEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta seoses Euroopa kodanikualgatuse rakendamisega (2011/2302(REG)) | 98 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. mai 2012

2013/C 264E/18

Euroopa Parlamendi kodukorra muutmine seoses Euroopa kodanikualgatuse rakendamisegaEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta seoses Euroopa kodanikualgatuse rakendamisega (2011/2302(REG))

98

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 22. mai 2012 |
| 2013/C 264E/19 | Ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtused ja tehnilised näitajad *Euroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE)) | 101 |
| 2013/C 264E/20 | Euromüntide emiteerimine ***IEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus euromüntide emiteerimise kohta (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD)) | 102 |
| P7_TC1-COD(2011)0131Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. mail 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012 euromüntide emiteerimise kohta | 103 |
| | Kolmapäev, 23. mai 2012 |
| 2013/C 264E/21 | Hariliku tuuni varud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres ***IEuroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD)) | 104 |
| P7_TC1-COD(2011)0144Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava | 104 |
| Seadusandliku resolutsiooni lisa | 105 |
| 2013/C 264E/22 | Topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kasutuselevõtt ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul ***IEuroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul (uuestisõnastatud tekst) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD)) | 105 |
| P7_TC1-COD(2011)0243Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul (uuestisõnastatud tekst) | 106 |
| 2013/C 264E/23 | ELi ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ***Euroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE)) | 106 |
| 2013/C 264E/24 | Finantstehingute maksu ühine süsteem *Euroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, milles käsitletakse finantstehingute maksu ühist süsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2008/7/EÜ (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS)) | 107 |
| | Neljapäev, 24. mai 2012 |
| 2013/C 264E/25 | Üldsätted kolmandatele riikidele antava makromajandusliku finantsabi kohta ***IEuroopa Parlamendi poolt 24. mail 2012. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse üldsätted kolmandatele riikidele antava makromajandusliku finantsabi kohta (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD)) | 119 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 22. mai 2012

2013/C 264E/19

Ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtused ja tehnilised näitajad *Euroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE))

101

2013/C 264E/20

Euromüntide emiteerimine ***IEuroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus euromüntide emiteerimise kohta (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))

102

P7_TC1-COD(2011)0131Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. mail 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012 euromüntide emiteerimise kohta

103

Kolmapäev, 23. mai 2012

2013/C 264E/21

Hariliku tuuni varud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres ***IEuroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD))

104

P7_TC1-COD(2011)0144Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava

104

Seadusandliku resolutsiooni lisa

105

2013/C 264E/22

Topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kasutuselevõtt ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul ***IEuroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul (uuestisõnastatud tekst) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD))

105

P7_TC1-COD(2011)0243Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul (uuestisõnastatud tekst)

106

2013/C 264E/23

ELi ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ***Euroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE))

106

2013/C 264E/24

Finantstehingute maksu ühine süsteem *Euroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, milles käsitletakse finantstehingute maksu ühist süsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2008/7/EÜ (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS))

107

Neljapäev, 24. mai 2012

2013/C 264E/25

Üldsätted kolmandatele riikidele antava makromajandusliku finantsabi kohta ***IEuroopa Parlamendi poolt 24. mail 2012. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse üldsätted kolmandatele riikidele antava makromajandusliku finantsabi kohta (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD))

119

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2012–2013 ISTUNGJÄRK 22.–24. mai 2012 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 223 E, 27.7.2012. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 22. mai 2012

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/1

---

Teisipäev, 22. mai 2012Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegia

P7_TA(2012)0207

Euroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegia kohta (2010/2308(INI))

2013/C 264 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse eriti ELi põhiõiguste harta artikleid 6, 7, 8, artikli 10 lõiget 1, artikleid 11, 12, 21, 47–50, 52 ja 53, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eriti ELi põhiõiguste harta artikleid 6, 7, 8, artikli 10 lõiget 1, artikleid 11, 12, 21, 47–50, 52 ja 53,

| — | võttes arvesse eriti Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 2 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotise (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala) 1., 2., 4. ja 5. peatükki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eriti Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 2 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotise (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala) 1., 2., 4. ja 5. peatükki,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 2010. aasta otsust sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alalise komitee moodustamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 2010. aasta otsust sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alalise komitee moodustamise kohta (1),

| — | võttes arvesse dokumenti „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel” ning komisjoni teatist pealkirjaga „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele. Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel” ning komisjoni teatist pealkirjaga „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele. Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (COM(2010)0171),

| — | võttes arvesse nõukogus 25. ja 26. veebruaril 2010. aastal vastu võetud Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegiat („Euroopa julgeolekumudeli suunas”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus 25. ja 26. veebruaril 2010. aastal vastu võetud Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegiat („Euroopa julgeolekumudeli suunas”),

| — | võttes arvesse nõukogus 30. novembril 2005. aastal vastu võetud Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus 30. novembril 2005. aastal vastu võetud Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegiat,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” (COM(2010)0673),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „ELi sisejulgeoleku strateegia rakendamise esimene aastaaruanne” (COM(2011)0790), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „ELi sisejulgeoleku strateegia rakendamise esimene aastaaruanne” (COM(2011)0790),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumajulgeoleku suurendamise kohta – ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava (COM(2009)0273), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumajulgeoleku suurendamise kohta – ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava (COM(2009)0273),

| — | võttes arvesse nõukogu 24. ja 25. veebruari 2011. aasta järeldusi Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegia toimimist käsitleva komisjoni teatise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. ja 25. veebruari 2011. aasta järeldusi Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegia toimimist käsitleva komisjoni teatise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. ja 9. novembri 2010. aasta järeldusi organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli loomise ja rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. ja 9. novembri 2010. aasta järeldusi organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli loomise ja rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi ELi prioriteetide kehtestamise kohta võitluseks organiseeritud kuritegevusega aastatel 2011–2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi ELi prioriteetide kehtestamise kohta võitluseks organiseeritud kuritegevusega aastatel 2011–2013,

| — | võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 17. detsembri 2010. aasta arvamust, mis käsitleb komisjoni teatist „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 17. detsembri 2010. aasta arvamust, mis käsitleb komisjoni teatist „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas”,

| — | võttes arvesse Europoli aruannet ELi terrorismi olukorra ja suundumuse kohta (TE-SAT 2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli aruannet ELi terrorismi olukorra ja suundumuse kohta (TE-SAT 2011),

| — | võttes arvesse Europoli hinnangut ELi organiseeritud kuritegevuse ohtude kohta (OCTA 2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli hinnangut ELi organiseeritud kuritegevuse ohtude kohta (OCTA 2011),

| — | võttes arvesse 2003. aasta Euroopa Liidu julgeoleku strateegiat (2) ja 2008. aasta aruannet selle rakendamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aasta Euroopa Liidu julgeoleku strateegiat (2) ja 2008. aasta aruannet selle rakendamise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm (4),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus (5),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (6),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi terrorismivastase võitluse poliitika peamiste saavutuste ja edasiste ülesannete kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi terrorismivastase võitluse poliitika peamiste saavutuste ja edasiste ülesannete kohta (7),

| — | võttes arvesse asjaomast Euroopa ja riikide konstitutsioonikohtute kohtupraktikat, mis käsitleb proportsionaalsuse kriteeriumit, ning vajadust järgida seda demokraatliku ühiskonna riigiasutustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaomast Euroopa ja riikide konstitutsioonikohtute kohtupraktikat, mis käsitleb proportsionaalsuse kriteeriumit, ning vajadust järgida seda demokraatliku ühiskonna riigiasutustes,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A7-0143/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A7-0143/2012),

| A. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumine on veelgi kindlustanud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala põhiõiguste ning liikmesriikide erinevate õigussüsteemide ja traditsioonide austamise mõttes; arvestades, et vastavalt aluslepingu sätetele kuuluvad need poliitikavaldkonnad liidu ja liikmesriikide ühisesse pädevusse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumine on veelgi kindlustanud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala põhiõiguste ning liikmesriikide erinevate õigussüsteemide ja traditsioonide austamise mõttes; arvestades, et vastavalt aluslepingu sätetele kuuluvad need poliitikavaldkonnad liidu ja liikmesriikide ühisesse pädevusse;

| B. | arvestades, et Lissaboni leping on sidunud ELi julgeolekupoliitika tugevalt erilise ELi õigusriigi põhimõttega, pannes aluse sellise julgeoleku tegevuskava väljatöötamisele, mis on ühine ELile ja liikmesriikidele ning mille üle teostatakse demokraatlikku järelevalvet Euroopa ja liikmesriikide tasandil; arvestades, et selle poliitika tugevdamine peab põhinema demokraatlikel väärtustel, inimõigustel ja põhivabadustel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lissaboni leping on sidunud ELi julgeolekupoliitika tugevalt erilise ELi õigusriigi põhimõttega, pannes aluse sellise julgeoleku tegevuskava väljatöötamisele, mis on ühine ELile ja liikmesriikidele ning mille üle teostatakse demokraatlikku järelevalvet Euroopa ja liikmesriikide tasandil; arvestades, et selle poliitika tugevdamine peab põhinema demokraatlikel väärtustel, inimõigustel ja põhivabadustel;

| C. | arvestades, et igasugune julgeolekupoliitika peab hõlmama ka ennetust, mis on eriti oluline ajal, mil majanduslik ja sotsiaalne ebavõrdsus kasvab ning ohustab põhiõiguste tõhusust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et igasugune julgeolekupoliitika peab hõlmama ka ennetust, mis on eriti oluline ajal, mil majanduslik ja sotsiaalne ebavõrdsus kasvab ning ohustab põhiõiguste tõhusust;

| D. | arvestades, et Stockholmi programmis rõhutati, et välja tuleks töötada ELi sisejulgeoleku strateegia, et veelgi parandada julgeolekut liidus, kaitsta seeläbi ELi kodanike elu ja turvalisust ning võidelda tulemuslikult organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude ohtude vastu, austades seejuures põhiõigusi ning järgides rahvusvahelise kaitse ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Stockholmi programmis rõhutati, et välja tuleks töötada ELi sisejulgeoleku strateegia, et veelgi parandada julgeolekut liidus, kaitsta seeläbi ELi kodanike elu ja turvalisust ning võidelda tulemuslikult organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude ohtude vastu, austades seejuures põhiõigusi ning järgides rahvusvahelise kaitse ja õigusriigi põhimõtteid;

| E. | arvestades, et hoolimata Lissaboni lepingu jõustumisest ei ole liikmesriigid ega komisjon seni kavandanud Euroopa Parlamendile selles protsessis mingit rolli; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hoolimata Lissaboni lepingu jõustumisest ei ole liikmesriigid ega komisjon seni kavandanud Euroopa Parlamendile selles protsessis mingit rolli;

| F. | arvestades, et aastateks 2010–2014 kavandatud sisejulgeoleku strateegiat käsitlevas komisjoni teatises on määratletud viis prioriteetset valdkonda, kus EL võib pakkuda lisaväärtust, nimelt raske ja organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja küberkuritegevuse vastu võitlemine ja nende ennetamine, välispiiride haldamise tugevdamine ning loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste suhtes vastupanuvõime tugevdamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aastateks 2010–2014 kavandatud sisejulgeoleku strateegiat käsitlevas komisjoni teatises on määratletud viis prioriteetset valdkonda, kus EL võib pakkuda lisaväärtust, nimelt raske ja organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja küberkuritegevuse vastu võitlemine ja nende ennetamine, välispiiride haldamise tugevdamine ning loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste suhtes vastupanuvõime tugevdamine;

| G. | arvestades, et sisejulgeoleku strateegia rakendamist käsitlevas komisjoni esimeses aastaaruandes tunnistatakse, et kõik 2010. aastal määratletud viis eesmärki jäävad kehtima, ning antakse ülevaade hetkeolukorrast, senistest edusammudest ja edasisest tegevusest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sisejulgeoleku strateegia rakendamist käsitlevas komisjoni esimeses aastaaruandes tunnistatakse, et kõik 2010. aastal määratletud viis eesmärki jäävad kehtima, ning antakse ülevaade hetkeolukorrast, senistest edusammudest ja edasisest tegevusest;

| H. | arvestades, et Stockholmi programmis märgiti, et sisejulgeoleku strateegia väljatöötamine, järelevalve ja rakendamine peaks olema üks sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alalise komitee põhiülesandeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Stockholmi programmis märgiti, et sisejulgeoleku strateegia väljatöötamine, järelevalve ja rakendamine peaks olema üks sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alalise komitee põhiülesandeid;

| 1. | tunnustab tööd, mida on tehtud sisejulgeoleku strateegia ning sisejulgeoleku strateegia raames väljatöötatud Euroopa julgeolekumudeli aluseks olevate peamiste põhimõtete loomiseks, eeskätt turvalisuse, vabaduse ja eraelu puutumatuse tugevamate seoste osas ning liikmesriikide vahelise koostöö ja solidaarsusega seoses; rõhutab, et ELi julgeolekumeetmed ja koostöö peavad olema kooskõlas liidu põhiõigustega seotud kohustustega ning keskenduma sihipärasele õiguskaitse- ja luuretegevusele, millel on tõestatud suutlikkus vähendada kuritegevuse taset ja ennetada terrorirünnakuid; |
| --- | --- |

1.

tunnustab tööd, mida on tehtud sisejulgeoleku strateegia ning sisejulgeoleku strateegia raames väljatöötatud Euroopa julgeolekumudeli aluseks olevate peamiste põhimõtete loomiseks, eeskätt turvalisuse, vabaduse ja eraelu puutumatuse tugevamate seoste osas ning liikmesriikide vahelise koostöö ja solidaarsusega seoses; rõhutab, et ELi julgeolekumeetmed ja koostöö peavad olema kooskõlas liidu põhiõigustega seotud kohustustega ning keskenduma sihipärasele õiguskaitse- ja luuretegevusele, millel on tõestatud suutlikkus vähendada kuritegevuse taset ja ennetada terrorirünnakuid;

| 2. | rõhutab, et vabadus, turvalisus ja õigus on eesmärgid, mille poole tuleb püüelda paralleelselt, ning usub, et ELi harta rakendamine peab olema täiemõõdulise sisejulgeoleku strateegia tuum; tuletab meelde, et vabaduse ja õiguse saavutamiseks tuleb alati püüelda turvalisuse poole kooskõlas aluslepingute põhimõtete, õigusriigi põhimõtte ja liidu põhiõigustega seotud kohustustega; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et vabadus, turvalisus ja õigus on eesmärgid, mille poole tuleb püüelda paralleelselt, ning usub, et ELi harta rakendamine peab olema täiemõõdulise sisejulgeoleku strateegia tuum; tuletab meelde, et vabaduse ja õiguse saavutamiseks tuleb alati püüelda turvalisuse poole kooskõlas aluslepingute põhimõtete, õigusriigi põhimõtte ja liidu põhiõigustega seotud kohustustega;

| 3. | võtab teadmiseks edusammud, mida liikmesriigid ja komisjon on teinud organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli raames, et täita üldisi strateegilisi eesmärke meetmete abil, mis tuginevad valitsustevahelisele koostööle operatiivtasandil; usub sellegipoolest, et vaja on eristada selgelt ELi ja liikmesriigi tasandi ülesandeid, et Euroopa Parlament peab protsessis osalema poliitiliste orientiiride, rakendamise ja tulemuste hindamise etapis ning et 2013. aastal tuleks läbi viia Euroopa poliitikatsükli põhjalik hindamine; on lisaks seisukohal, et tsükkel tuleks selle olemusest lähtuvalt ümber nimetada ELi operatiivtsükliks; palub liikmesriikidel korrapäraselt hinnata riiklike organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise kavade täiendavust Euroopa tasandil koostatavate kavadega ning analüüsida saavutatud tulemusi ja Euroopa strateegilisi ja operatiivseid tulevikuperspektiive, kaasates ELi institutsioonid, asjaomased ELi ametid ja liikmesriikide parlamendid; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks edusammud, mida liikmesriigid ja komisjon on teinud organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli raames, et täita üldisi strateegilisi eesmärke meetmete abil, mis tuginevad valitsustevahelisele koostööle operatiivtasandil; usub sellegipoolest, et vaja on eristada selgelt ELi ja liikmesriigi tasandi ülesandeid, et Euroopa Parlament peab protsessis osalema poliitiliste orientiiride, rakendamise ja tulemuste hindamise etapis ning et 2013. aastal tuleks läbi viia Euroopa poliitikatsükli põhjalik hindamine; on lisaks seisukohal, et tsükkel tuleks selle olemusest lähtuvalt ümber nimetada ELi operatiivtsükliks; palub liikmesriikidel korrapäraselt hinnata riiklike organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise kavade täiendavust Euroopa tasandil koostatavate kavadega ning analüüsida saavutatud tulemusi ja Euroopa strateegilisi ja operatiivseid tulevikuperspektiive, kaasates ELi institutsioonid, asjaomased ELi ametid ja liikmesriikide parlamendid;

| 4. | peab ühtlasi vajalikuks näha 2014.–2020. aasta mitmeaastases raamistikus selle strateegia rakendamiseks vastava fondi kaudu ette piisavad rahalised vahendid; |
| --- | --- |

4.

peab ühtlasi vajalikuks näha 2014.–2020. aasta mitmeaastases raamistikus selle strateegia rakendamiseks vastava fondi kaudu ette piisavad rahalised vahendid;

| 5. | tuletab meelde, et julgeolekupoliitika alane pädevus on jagatud ELi ja liikmesriikide vahel ning tegemist on valdkonnaga, kus tuleb järgida subsidiaarsuse põhimõtet; on seisukohal, et sisejulgeoleku strateegia raamistik võib laiaulatusliku ja sidusa käsitlusviisi abil anda lisaväärtust kõikide ELi institutsioonide ja liikmesriikide selles valdkonnas tehtavatele jõupingutustele; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et julgeolekupoliitika alane pädevus on jagatud ELi ja liikmesriikide vahel ning tegemist on valdkonnaga, kus tuleb järgida subsidiaarsuse põhimõtet; on seisukohal, et sisejulgeoleku strateegia raamistik võib laiaulatusliku ja sidusa käsitlusviisi abil anda lisaväärtust kõikide ELi institutsioonide ja liikmesriikide selles valdkonnas tehtavatele jõupingutustele;

| 6. | on seisukohal, et laiaulatuslik ELi tõendus- ja teadmistepõhine analüüs käsitletavate ohtude kohta on tõhusa sisejulgeoleku strateegia oluline eeldus ning Europol peaks teiste ELi institutsioonide, organite ja ametite toel läbi viima asjakohase kogu ELi hõlmava analüüsi, toetudes läbipaistvamale ja tugevamale ohtude hindamise metoodikale ja liikmesriikide igakülgsele panusele; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et laiaulatuslik ELi tõendus- ja teadmistepõhine analüüs käsitletavate ohtude kohta on tõhusa sisejulgeoleku strateegia oluline eeldus ning Europol peaks teiste ELi institutsioonide, organite ja ametite toel läbi viima asjakohase kogu ELi hõlmava analüüsi, toetudes läbipaistvamale ja tugevamale ohtude hindamise metoodikale ja liikmesriikide igakülgsele panusele;

| 7. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on nüüd julgeolekupoliitika valdkonnas täieõiguslik institutsiooniline osaleja ning seepärast on tal õigus osaleda aktiivselt sisejulgeoleku strateegia ja ELi julgeolekumudeli üksikasjade ja prioriteetide kindlaksmääramises ning kõnealuste vahendite hindamises, sealhulgas sisejulgeoleku strateegia rakendamise korrapärase järelevalvetegevuse kaudu, mida ELi toimimise lepingu artiklite 70 ja 71 ning sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alalise komitee moodustamist käsitleva otsuse artikli 6 lõike 2 alusel teostavad ühiselt EP, liikmesriikide parlamendid ja nõukogu; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament on nüüd julgeolekupoliitika valdkonnas täieõiguslik institutsiooniline osaleja ning seepärast on tal õigus osaleda aktiivselt sisejulgeoleku strateegia ja ELi julgeolekumudeli üksikasjade ja prioriteetide kindlaksmääramises ning kõnealuste vahendite hindamises, sealhulgas sisejulgeoleku strateegia rakendamise korrapärase järelevalvetegevuse kaudu, mida ELi toimimise lepingu artiklite 70 ja 71 ning sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alalise komitee moodustamist käsitleva otsuse artikli 6 lõike 2 alusel teostavad ühiselt EP, liikmesriikide parlamendid ja nõukogu;

| 8. | toetab sellega seoses ning Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahelise praeguse koostöö põhjal ideed parlamendi poliitikatsükli kohta, mis tuleb viia hästi kooskõlla muu hulgas komisjoni selle valdkonna iga-aastase aruandlusega ja mis lõpeks parlamendi iga-aastase aruandega sisejulgeoleku strateegia hetkeolukorra kohta; |
| --- | --- |

8.

toetab sellega seoses ning Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahelise praeguse koostöö põhjal ideed parlamendi poliitikatsükli kohta, mis tuleb viia hästi kooskõlla muu hulgas komisjoni selle valdkonna iga-aastase aruandlusega ja mis lõpeks parlamendi iga-aastase aruandega sisejulgeoleku strateegia hetkeolukorra kohta;

| 9. | tõstab esile julgeoleku sise- ja välisaspektide vahelise sidususe ja koostoime tähtsust ning rõhutab, et tähtis on tagada sisejulgeolekustrateegia rakendamise meetmete vastavus liidu põhiõigustega seotud kohustustele, eriti ELi lepingu artiklitele 2, 6 ja 7, ning ELi lepingu artiklis 21 sätestatud välispoliitilistele eesmärkidele, samuti rahvusvahelisele inimõigusi käsitlevale ja humanitaarõigusele; võtab teadmiseks ühise dokumendi, mis käsitleb ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) ning vabaduse, turvalisuse ja õigusega (justiits- ja siseküsimused) seotud osalejate vahelisi sidemeid, ning tegevuskavas esitatud meetmed; rõhutab, kui tähtis on asjakohane teabevahetus, konsulteerimine ja koostöö kõigi asjaomaste osalejatega, samuti lahendused, mille eesmärk on sündmusi pigem ennetada kui neile reageerida; ootab selle töö tulemusi, mida tehakse liikmesriikide ja ELi meetmete täiendavust justiits- ja siseküsimuste välismõõtmes käsitleva Stockholmi programmi elluviimise raames, samuti algatusi ELi välisjulgeoleku strateegia võimalikuks ajakohastamiseks; |
| --- | --- |

9.

tõstab esile julgeoleku sise- ja välisaspektide vahelise sidususe ja koostoime tähtsust ning rõhutab, et tähtis on tagada sisejulgeolekustrateegia rakendamise meetmete vastavus liidu põhiõigustega seotud kohustustele, eriti ELi lepingu artiklitele 2, 6 ja 7, ning ELi lepingu artiklis 21 sätestatud välispoliitilistele eesmärkidele, samuti rahvusvahelisele inimõigusi käsitlevale ja humanitaarõigusele; võtab teadmiseks ühise dokumendi, mis käsitleb ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) ning vabaduse, turvalisuse ja õigusega (justiits- ja siseküsimused) seotud osalejate vahelisi sidemeid, ning tegevuskavas esitatud meetmed; rõhutab, kui tähtis on asjakohane teabevahetus, konsulteerimine ja koostöö kõigi asjaomaste osalejatega, samuti lahendused, mille eesmärk on sündmusi pigem ennetada kui neile reageerida; ootab selle töö tulemusi, mida tehakse liikmesriikide ja ELi meetmete täiendavust justiits- ja siseküsimuste välismõõtmes käsitleva Stockholmi programmi elluviimise raames, samuti algatusi ELi välisjulgeoleku strateegia võimalikuks ajakohastamiseks;

| 10. | rõhutab, et kogu sisejulgeoleku strateegia peaks pikas perspektiivis rohkem keskenduma selgele seosele välisohtude ning julgeolekuohtude vältimisel võimalikku olulist rolli täitvate strateegiate ja meetmete (näiteks suunatud arenguabi, vaesuse vähendamise strateegiad, loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste järgsed taastusprogrammid) puudumise või ebatõhusa kasutamise vahel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kogu sisejulgeoleku strateegia peaks pikas perspektiivis rohkem keskenduma selgele seosele välisohtude ning julgeolekuohtude vältimisel võimalikku olulist rolli täitvate strateegiate ja meetmete (näiteks suunatud arenguabi, vaesuse vähendamise strateegiad, loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste järgsed taastusprogrammid) puudumise või ebatõhusa kasutamise vahel;

| 11. | võtab teadmiseks, et on määratletud viis põhivaldkonda, milles on ELi ja liikmesriikide tasandil kavandatud erinevaid konkreetseid meetmeid; on seisukohal, et need eesmärgid ei ole ammendavad ning prioriteetide järjekord võinuks olla paremini struktureeritud; rõhutab, et terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus on sisejulgeoleku strateegias peamine prioriteet ja peab selleks jääma; on arvamusel, et käsitleda tuleb ka inimtegevusest tingitud õnnetustele ja loodusõnnetustele, sealhulgas kriitilise tähtsusega infrastruktuuri tõrgetele, vastupanu võime teemat; märgib siiski, et ei näi olevat täielikult põhjendatud või asjakohane võtta sisejulgeoleku strateegia raames meetmeid intellektuaalomandiõiguse jõustamise valdkonnas – teema, mille üle toimub eraldi põhjalik arutelu; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks, et on määratletud viis põhivaldkonda, milles on ELi ja liikmesriikide tasandil kavandatud erinevaid konkreetseid meetmeid; on seisukohal, et need eesmärgid ei ole ammendavad ning prioriteetide järjekord võinuks olla paremini struktureeritud; rõhutab, et terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus on sisejulgeoleku strateegias peamine prioriteet ja peab selleks jääma; on arvamusel, et käsitleda tuleb ka inimtegevusest tingitud õnnetustele ja loodusõnnetustele, sealhulgas kriitilise tähtsusega infrastruktuuri tõrgetele, vastupanu võime teemat; märgib siiski, et ei näi olevat täielikult põhjendatud või asjakohane võtta sisejulgeoleku strateegia raames meetmeid intellektuaalomandiõiguse jõustamise valdkonnas – teema, mille üle toimub eraldi põhjalik arutelu;

| 12. | usub, et organiseeritud kuritegevus mis tahes kujul, sealhulgas maffia, kujutab suurenevat ohtu ELi kodanike vabadusele, turvalisusele ja õigusele ning võitlus selle vastu peab jääma prioriteediks kooskõlas Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioonis organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus esitatud soovitustega, võttes aluseks konkreetsed andmed ja teabe ELi ja liikmesriikide praeguse koostöö kohta maffia, rahapesu, korruptsiooni, majanduskuritegevuse ja organiseeritud kuritegevuse muude vormide vastases võitluses; |
| --- | --- |

12.

usub, et organiseeritud kuritegevus mis tahes kujul, sealhulgas maffia, kujutab suurenevat ohtu ELi kodanike vabadusele, turvalisusele ja õigusele ning võitlus selle vastu peab jääma prioriteediks kooskõlas Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioonis organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus esitatud soovitustega, võttes aluseks konkreetsed andmed ja teabe ELi ja liikmesriikide praeguse koostöö kohta maffia, rahapesu, korruptsiooni, majanduskuritegevuse ja organiseeritud kuritegevuse muude vormide vastases võitluses;

| 13. | palub komisjonil ja nõukogul seada korruptsioonivastane võitlus ELi julgeoleku tegevuskavas esmatähtsale kohale ning eraldada selleks piisavad vahendid, võttes arvesse, et Stockholmi programmis (punktis 4.1.) on korruptsiooni nimetatud nende piiriüleste ohtude hulgas, mis kujutavad jätkuvalt ohtu liidu sisejulgeolekule ning nõuavad selget ja kõikehõlmavat vastutoimet; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil ja nõukogul seada korruptsioonivastane võitlus ELi julgeoleku tegevuskavas esmatähtsale kohale ning eraldada selleks piisavad vahendid, võttes arvesse, et Stockholmi programmis (punktis 4.1.) on korruptsiooni nimetatud nende piiriüleste ohtude hulgas, mis kujutavad jätkuvalt ohtu liidu sisejulgeolekule ning nõuavad selget ja kõikehõlmavat vastutoimet;

| 14. | tuletab meelde, kui tähtis on ennetada terrorismi ja sellega seotud tegevust, kaasa arvatud selle rahastamist, ning võidelda selle vastu, ning ootab ettepanekut haldusmeetmete (näiteks terrorismis kahtlustatavate isikute rahaliste vahendite külmutamine) raamistiku kehtestamiseks ELi toimimise lepingu artikli 75 kohaselt; palub lisaks – väljudes sisejulgeoleku strateegia raamistikust – komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda terrorismiohvreid käsitlevate eri õigusaktide vastuvõtmist, et tunnistada probleemi avalikku iseloomu, ning kaasata neisse üksikasjalikumad sätted, mis tagavad piisava kaitse, toe ja tunnustuse; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, kui tähtis on ennetada terrorismi ja sellega seotud tegevust, kaasa arvatud selle rahastamist, ning võidelda selle vastu, ning ootab ettepanekut haldusmeetmete (näiteks terrorismis kahtlustatavate isikute rahaliste vahendite külmutamine) raamistiku kehtestamiseks ELi toimimise lepingu artikli 75 kohaselt; palub lisaks – väljudes sisejulgeoleku strateegia raamistikust – komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda terrorismiohvreid käsitlevate eri õigusaktide vastuvõtmist, et tunnistada probleemi avalikku iseloomu, ning kaasata neisse üksikasjalikumad sätted, mis tagavad piisava kaitse, toe ja tunnustuse;

| 15. | peab äärmiselt tähtsaks võidelda otsustavalt keskkonna-, majandus- ja ettevõtete kuritegevuse vastu, mille mõju on ELi kodanike elamistingimustele eriti kahjulik, eeskätt kriisiajal; peab sellega seoses kahetsusväärseks mõnede liikmesriikide poolt võetud meetmeid, mille eesmärk on kergendada karistusi kõnealustes valdkondades toime pandud rikkumiste eest; rõhutab lisaks kõnealuseid valdkondi puudutavate ettepanekute ja mõnede vähem tõsiste kuritegude stigmatiseerimise vastukäivust; |
| --- | --- |

15.

peab äärmiselt tähtsaks võidelda otsustavalt keskkonna-, majandus- ja ettevõtete kuritegevuse vastu, mille mõju on ELi kodanike elamistingimustele eriti kahjulik, eeskätt kriisiajal; peab sellega seoses kahetsusväärseks mõnede liikmesriikide poolt võetud meetmeid, mille eesmärk on kergendada karistusi kõnealustes valdkondades toime pandud rikkumiste eest; rõhutab lisaks kõnealuseid valdkondi puudutavate ettepanekute ja mõnede vähem tõsiste kuritegude stigmatiseerimise vastukäivust;

| 16. | tunneb heameelt selle üle, et võitlus küberkuritegevuse vastu on seatud sisejulgeoleku strateegias prioriteediks, ning rõhutab ennetamisele keskendumise tähtsust; võtab teadmiseks komisjoni lubaduse töötada 2012. aastal välja kõikehõlmav Euroopa internetiturvalisuse strateegia ning toetab seda; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ratifitseeriksid küberkuritegevust käsitleva Euroopa Nõukogu konventsiooni; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt selle üle, et võitlus küberkuritegevuse vastu on seatud sisejulgeoleku strateegias prioriteediks, ning rõhutab ennetamisele keskendumise tähtsust; võtab teadmiseks komisjoni lubaduse töötada 2012. aastal välja kõikehõlmav Euroopa internetiturvalisuse strateegia ning toetab seda; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ratifitseeriksid küberkuritegevust käsitleva Euroopa Nõukogu konventsiooni;

| 17. | kordab, et ELi politsei- ja õigusalase koostöö tõhustamine, sealhulgas Europoli ja Eurojusti raames ning asjakohase koolituse abil, on nõuetekohase sisejulgeoleku strateegia seisukohalt ülioluline ning see peab hõlmama nii liikmesriikide pädevaid asutusi kui ka ELi institutsioone ja ameteid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma seda sisejulgeoleku strateegia prioriteediks; nõuab ka sobivaid ja järjekindlaid õiguslikke vahendeid, mis lihtsustavad tõendite kasutamist; |
| --- | --- |

17.

kordab, et ELi politsei- ja õigusalase koostöö tõhustamine, sealhulgas Europoli ja Eurojusti raames ning asjakohase koolituse abil, on nõuetekohase sisejulgeoleku strateegia seisukohalt ülioluline ning see peab hõlmama nii liikmesriikide pädevaid asutusi kui ka ELi institutsioone ja ameteid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma seda sisejulgeoleku strateegia prioriteediks; nõuab ka sobivaid ja järjekindlaid õiguslikke vahendeid, mis lihtsustavad tõendite kasutamist;

| 18. | rõhutab ÜJKP missioonide panust õigusriigi põhimõtete järgimise edendamisse ning rahu ja julgeoleku säilitamisse ELi naabruses ja kõikjal maailmas, aidates nii vältida riikide kokkuvarisemist ning kaotada piiriülese kuritegeliku ja terroristliku tegevuse turvapaigad; |
| --- | --- |

18.

rõhutab ÜJKP missioonide panust õigusriigi põhimõtete järgimise edendamisse ning rahu ja julgeoleku säilitamisse ELi naabruses ja kõikjal maailmas, aidates nii vältida riikide kokkuvarisemist ning kaotada piiriülese kuritegeliku ja terroristliku tegevuse turvapaigad;

| 19. | peab kahetsusväärseks, et sellega seoses puudub sisejulgeoleku strateegias ikka veel nõuetekohane õigusmõõde; tuletab kooskõlas Stockholmi programmiga meelde, et tuleb tugevdada vastastikust usaldust, arendades järk-järgult Euroopa õiguskultuuri, mis põhineb õigussüsteemide mitmekesisusel ja Euroopa õiguse ühtsusel, ning et liikmesriikide kohtusüsteemid peaksid olema võimelised tegema sidusat ja tõhusat koostööd, järgides seejuures siseriiklikke õigustraditsioone; usub, et prioriteetide kindlaksmääramist õigusalase koostöö valdkonnas tuleb käsitleda tihedate seoste taustal, mis ühendavad ELi toimimise lepingu V jaotises nimetatud ala – vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala – kõiki mõõtmeid; rõhutab, kui tähtis on nõuetekohaselt rakendada kolmandate riikidega sõlmitud õigusalase koostöö lepinguid; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks, et sellega seoses puudub sisejulgeoleku strateegias ikka veel nõuetekohane õigusmõõde; tuletab kooskõlas Stockholmi programmiga meelde, et tuleb tugevdada vastastikust usaldust, arendades järk-järgult Euroopa õiguskultuuri, mis põhineb õigussüsteemide mitmekesisusel ja Euroopa õiguse ühtsusel, ning et liikmesriikide kohtusüsteemid peaksid olema võimelised tegema sidusat ja tõhusat koostööd, järgides seejuures siseriiklikke õigustraditsioone; usub, et prioriteetide kindlaksmääramist õigusalase koostöö valdkonnas tuleb käsitleda tihedate seoste taustal, mis ühendavad ELi toimimise lepingu V jaotises nimetatud ala – vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala – kõiki mõõtmeid; rõhutab, kui tähtis on nõuetekohaselt rakendada kolmandate riikidega sõlmitud õigusalase koostöö lepinguid;

| 20. | usub, et sise- ja välisjulgeoleku vaheliste seoste seisukohast tuleks veelgi edendada ELi koostööd teiste rahvusvaheliste institutsioonidega, nagu NATO ja OSCE; |
| --- | --- |

20.

usub, et sise- ja välisjulgeoleku vaheliste seoste seisukohast tuleks veelgi edendada ELi koostööd teiste rahvusvaheliste institutsioonidega, nagu NATO ja OSCE;

| 21. | rõhutab, et terrorismivastane võitlus on sisejulgeoleku strateegias prioriteet, mille eesmärke ja vahendeid tuleb nõuetekohaselt hinnata, nagu on väljendatud Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioonis ELi terrorismivastase võitluse poliitika peamiste saavutuste ja edasiste ülesannete kohta; märgib, et rohkem tuleb tähtsustada ennetus- ja kaitsepoliitikat koos vastutuselevõtmise ja reageerimisega; on sellega seoses seisukohal, et tuleb paremini keskenduda sihipärasele õiguskaitse- ja luureandmetest lähtuvale tegevusele, millel on tõestatud suutlikkus ennetada terrorirünnakuid ning mida viiakse läbi kooskõlas vajalikkuse, proportsionaalsuse ja põhiõiguste austamise põhimõtetega ning nõuetekohase järelevalve ja aruandekohustuse alusel; tuletab meelde, et see on oluline, kui EL soovib usaldusväärselt edendada põhiõigusi nii liidu sees kui ka väljaspool liitu; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et terrorismivastane võitlus on sisejulgeoleku strateegias prioriteet, mille eesmärke ja vahendeid tuleb nõuetekohaselt hinnata, nagu on väljendatud Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioonis ELi terrorismivastase võitluse poliitika peamiste saavutuste ja edasiste ülesannete kohta; märgib, et rohkem tuleb tähtsustada ennetus- ja kaitsepoliitikat koos vastutuselevõtmise ja reageerimisega; on sellega seoses seisukohal, et tuleb paremini keskenduda sihipärasele õiguskaitse- ja luureandmetest lähtuvale tegevusele, millel on tõestatud suutlikkus ennetada terrorirünnakuid ning mida viiakse läbi kooskõlas vajalikkuse, proportsionaalsuse ja põhiõiguste austamise põhimõtetega ning nõuetekohase järelevalve ja aruandekohustuse alusel; tuletab meelde, et see on oluline, kui EL soovib usaldusväärselt edendada põhiõigusi nii liidu sees kui ka väljaspool liitu;

| 22. | peab otsustavaks töötada välja ennetusmehhanismid, eelkõige võimaldamaks radikaliseerumise tunnusmärkide või ohtude, sealhulgas vägivaldsest või sõjalisest ekstremismist tulenevate ohtude varast avastamist; tuletab meelde, kui tähtsad on meetmed, mis on suunatud võitlusele vägivaldse radikaliseerumise vastu ohustatud elanikkonnarühmades, ning ootab ELi radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku (mille ülesanne on hõlbustada teadmiste vahetamist, tõsta teadlikkust ja selgitada välja uuenduslikud lahendused) tulevast tööd; |
| --- | --- |

22.

peab otsustavaks töötada välja ennetusmehhanismid, eelkõige võimaldamaks radikaliseerumise tunnusmärkide või ohtude, sealhulgas vägivaldsest või sõjalisest ekstremismist tulenevate ohtude varast avastamist; tuletab meelde, kui tähtsad on meetmed, mis on suunatud võitlusele vägivaldse radikaliseerumise vastu ohustatud elanikkonnarühmades, ning ootab ELi radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku (mille ülesanne on hõlbustada teadmiste vahetamist, tõsta teadlikkust ja selgitada välja uuenduslikud lahendused) tulevast tööd;

| 23. | tunnustab keskendumist sisejulgeoleku strateegia raames piiride turvalisusele, kuid usub, et piiride haldamine ja inimeste liikuvus ei ole pelgalt julgeolekuküsimused, vaid kuuluvad põhielementidena laiema poliitilise strateegia juurde, mis hõlmab lisaks julgeolekumõõtmele ka ELi tasandi sisserände-, varjupaiga- ja arengupoliitikat ning poliitikat, mis toetab majandus-, sotsiaalset ja demokraatia arengut ning edendab inimõigusi kolmandates riikides; rõhutab lisaks, et julgeoleku taotlemisel tuleb toetuda liidu saavutustele, see tähendab õigusele liidu piires vabalt liikuda; |
| --- | --- |

23.

tunnustab keskendumist sisejulgeoleku strateegia raames piiride turvalisusele, kuid usub, et piiride haldamine ja inimeste liikuvus ei ole pelgalt julgeolekuküsimused, vaid kuuluvad põhielementidena laiema poliitilise strateegia juurde, mis hõlmab lisaks julgeolekumõõtmele ka ELi tasandi sisserände-, varjupaiga- ja arengupoliitikat ning poliitikat, mis toetab majandus-, sotsiaalset ja demokraatia arengut ning edendab inimõigusi kolmandates riikides; rõhutab lisaks, et julgeoleku taotlemisel tuleb toetuda liidu saavutustele, see tähendab õigusele liidu piires vabalt liikuda;

| 24. | kordab, et tähtis on tagada liikmesriikide meetmete kooskõlastamine välispiiride haldamisel, ning rõhutab, et vaba liikumise hõlbustamiseks ning välispiiridel tugevama solidaarsuse ja julgeoleku saavutamiseks on vältimatu tihe koostöö ELiga piirnevate naaberriikidega; rõhutab, et integreeritud piirihalduse järkjärgulise kasutuselevõtu eesmärk peaks olema lihtsustada reisimist; |
| --- | --- |

24.

kordab, et tähtis on tagada liikmesriikide meetmete kooskõlastamine välispiiride haldamisel, ning rõhutab, et vaba liikumise hõlbustamiseks ning välispiiridel tugevama solidaarsuse ja julgeoleku saavutamiseks on vältimatu tihe koostöö ELiga piirnevate naaberriikidega; rõhutab, et integreeritud piirihalduse järkjärgulise kasutuselevõtu eesmärk peaks olema lihtsustada reisimist;

| 25. | on seepärast seisukohal, et sisejulgeoleku strateegia peaks kajastama suuremal määral Stockholmi programmi tulevikupilti, ning peab otstarbekaks koostada enne 2013. aasta lõppu Stockholmi programmi parlamendipoolne vahekokkuvõte eesmärgiga hinnata programmi strateegilisi, seadusandlikke ja finantsprioriteete; on ka seisukohal, et täiendavat hindamist on vaja asjakohaste Euroopa Liidu ametitega (Europol, Eurojust ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustik) seoses, mida praegu viiakse kooskõlla Lissaboni lepinguga, ning muude ametite ja organite osas; tuletab meelde, et ametite meetmed ja tegevus peavad olema kooskõlas nende rakendamist ja toimimist käsitlevates otsustes määratletud volitustega ning kinni pidama demokraatlikest väärtustest ja põhimõtetest ning ELi põhiõiguste hartas sätestatud vabadustest ja põhiõigustest; |
| --- | --- |

25.

on seepärast seisukohal, et sisejulgeoleku strateegia peaks kajastama suuremal määral Stockholmi programmi tulevikupilti, ning peab otstarbekaks koostada enne 2013. aasta lõppu Stockholmi programmi parlamendipoolne vahekokkuvõte eesmärgiga hinnata programmi strateegilisi, seadusandlikke ja finantsprioriteete; on ka seisukohal, et täiendavat hindamist on vaja asjakohaste Euroopa Liidu ametitega (Europol, Eurojust ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustik) seoses, mida praegu viiakse kooskõlla Lissaboni lepinguga, ning muude ametite ja organite osas; tuletab meelde, et ametite meetmed ja tegevus peavad olema kooskõlas nende rakendamist ja toimimist käsitlevates otsustes määratletud volitustega ning kinni pidama demokraatlikest väärtustest ja põhimõtetest ning ELi põhiõiguste hartas sätestatud vabadustest ja põhiõigustest;

| 26. | tuletab meelde, et isikuandmete töötlemine ja kogumine sisejulgeoleku strateegia raames peab olema igas olukorras kooskõlas ELi andmekaitse põhimõtetega, eeskätt vajalikkuse, proportsionaalsuse ja õiguspärasuse põhimõtetega, ning kõnealuse valdkonna asjakohaste ELi õigusaktidega; kiidab heaks komisjoni 25. jaanuaril 2012. aastal esitatud andmekaitsealased ettepanekud, kuid on arvamusel, et ettepanek võtta vastu kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd ja õiguskaitset käsitlev direktiiv peab olema auahnem ning pakkuma tugevamat kaitset, eelkõige profileerimist ja automatiseeritud töötlemist käsitlevates sätetes; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et isikuandmete töötlemine ja kogumine sisejulgeoleku strateegia raames peab olema igas olukorras kooskõlas ELi andmekaitse põhimõtetega, eeskätt vajalikkuse, proportsionaalsuse ja õiguspärasuse põhimõtetega, ning kõnealuse valdkonna asjakohaste ELi õigusaktidega; kiidab heaks komisjoni 25. jaanuaril 2012. aastal esitatud andmekaitsealased ettepanekud, kuid on arvamusel, et ettepanek võtta vastu kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd ja õiguskaitset käsitlev direktiiv peab olema auahnem ning pakkuma tugevamat kaitset, eelkõige profileerimist ja automatiseeritud töötlemist käsitlevates sätetes;

| 27. | kinnitab sellega seoses veel kord vajadust teostada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud ametite üle nõuetekohast demokraatlikku järelevalvet ja hinnata nende tööd, et vältida nende asutustega seoses ohtu, et piir poliitiliste nõuannete ja tegeliku poliitikakujundamise vahel hägustub; |
| --- | --- |

27.

kinnitab sellega seoses veel kord vajadust teostada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud ametite üle nõuetekohast demokraatlikku järelevalvet ja hinnata nende tööd, et vältida nende asutustega seoses ohtu, et piir poliitiliste nõuannete ja tegeliku poliitikakujundamise vahel hägustub;

| 28. | nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning komisjon esitaksid oma ettepaneku – mis oli kavandatud 2011. aastaks – solidaarsusklausli rakendamise kohta, millega ei tohiks dubleerida olemasolevaid algatusi, vaid tuleks määratleda raamistik olemasolevate ELi ja riiklike vahendite, sealhulgas ÜJKP kasutamiseks ja kooskõlastamiseks ELi toimimise lepingu artiklis 222 osutatud olukordades; on seisukohal, et üksnes kõigi liikmesriikide vahel solidaarsusklausli rakendamisega kaasnevate täieulatuslike võimaluste abil on EL valmis ennetama kõiki ohte, mis on suunatud ühe või mitme liikmesriigi julgeolekule, ning neile ohtudele turvalisel ja kooskõlastatud viisil reageerima; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning komisjon esitaksid oma ettepaneku – mis oli kavandatud 2011. aastaks – solidaarsusklausli rakendamise kohta, millega ei tohiks dubleerida olemasolevaid algatusi, vaid tuleks määratleda raamistik olemasolevate ELi ja riiklike vahendite, sealhulgas ÜJKP kasutamiseks ja kooskõlastamiseks ELi toimimise lepingu artiklis 222 osutatud olukordades; on seisukohal, et üksnes kõigi liikmesriikide vahel solidaarsusklausli rakendamisega kaasnevate täieulatuslike võimaluste abil on EL valmis ennetama kõiki ohte, mis on suunatud ühe või mitme liikmesriigi julgeolekule, ning neile ohtudele turvalisel ja kooskõlastatud viisil reageerima;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 52, 3.3.2010, lk 50.

(2)  „Turvaline Euroopa paremas maailmas – Euroopa julgeolekustrateegia”, mis kiideti heaks 12. detsembril 2003. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel ning koostati ELi kõrge esindaja Javier Solana juhtimisel.

(3)  „Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise aruanne – julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”, S407/08.

(4)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 12.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0459.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0388.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0577.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/7

---

Teisipäev, 22. mai 2012ELi lähenemisviis kriminaalõigusele

P7_TA(2012)0208

Euroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon ELi lähenemisviisi kohta kriminaalõigusele (2010/2310(INI))

2013/C 264 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle kolmanda osa V jaotise 4. peatükki „Õigusalane koostöö kriminaalasjades”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle kolmanda osa V jaotise 4. peatükki „Õigusalane koostöö kriminaalasjades”,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle VI jaotist õigusemõistmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle VI jaotist õigusemõistmise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „ELi kriminaalpoliitika suunas: kriminaalõigus Euroopa Liidu poliitika rakendamise teenistuses” (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „ELi kriminaalpoliitika suunas: kriminaalõigus Euroopa Liidu poliitika rakendamise teenistuses” (COM(2011)0573),

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad näidissätteid nõukogu arutelude suunamiseks kriminaalõiguse küsimustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad näidissätteid nõukogu arutelude suunamiseks kriminaalõiguse küsimustes,

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus (1),

| — | võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta soovitust nõukogule ELi kriminaalõiguse ala loomise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta soovitust nõukogule ELi kriminaalõiguse ala loomise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma uuringuid „ELi kriminaalõiguse ühtlustamine” (3) ja „ELi kriminaalõiguse ala väljatöötamine” (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma uuringuid „ELi kriminaalõiguse ühtlustamine” (3) ja „ELi kriminaalõiguse ala väljatöötamine” (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0144/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0144/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt moodustab liit oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala, kus isikute vaba liikumine on tagatud koos muu hulgas kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotud asjakohaste meetmete rakendamisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt moodustab liit oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala, kus isikute vaba liikumine on tagatud koos muu hulgas kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotud asjakohaste meetmete rakendamisega;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu võivad vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 83 kehtestada miinimumeeskirjad kuritegude ja karistuste määratlemiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu võivad vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 83 kehtestada miinimumeeskirjad kuritegude ja karistuste määratlemiseks;

| C. | arvestades, et samal ajal nähakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikega 3 ette nn hädapiduri menetlus juhuks, kui mõni nõukogu liige leiab, et kavandatav õigusakt mõjutaks tema kriminaalõigussüsteemi aluspõhimõtteid, tunnustades sellega, et kriminaalõigus kajastab sageli mõne konkreetse ühiskonna põhiväärtusi, kombeid ja valikuid, kuid on siiski täielikult kooskõlas rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktidega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et samal ajal nähakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikega 3 ette nn hädapiduri menetlus juhuks, kui mõni nõukogu liige leiab, et kavandatav õigusakt mõjutaks tema kriminaalõigussüsteemi aluspõhimõtteid, tunnustades sellega, et kriminaalõigus kajastab sageli mõne konkreetse ühiskonna põhiväärtusi, kombeid ja valikuid, kuid on siiski täielikult kooskõlas rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktidega;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 nimetatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte on seetõttu kriminaalõigust reguleerivate õigusaktide ettepanekute puhul eriti olulised; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 nimetatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte on seetõttu kriminaalõigust reguleerivate õigusaktide ettepanekute puhul eriti olulised;

| E. | arvestades, et liikmesriikide kriminaalõigus- ja kriminaalmenetlussüsteemid on arenenud aastasadade jooksul ja et neil on igale liikmesriigile iseloomulikud omadused ja eripärad ning sellest tulenevalt peab jätma kriminaalõiguse põhivaldkonnad liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriikide kriminaalõigus- ja kriminaalmenetlussüsteemid on arenenud aastasadade jooksul ja et neil on igale liikmesriigile iseloomulikud omadused ja eripärad ning sellest tulenevalt peab jätma kriminaalõiguse põhivaldkonnad liikmesriikide pädevusse;

| F. | arvestades, et vastastikuse tunnustamise põhimõtet kohaldatakse üha rohkemates poliitikavaldkondades, eelkõige seoses kohtuotsuste ja õigusasutuste otsustega, ning see põhimõte eeldab vastastikust usaldust, mis nõuab võimalikult heade minimaalsete kaitsestandardite kehtestamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vastastikuse tunnustamise põhimõtet kohaldatakse üha rohkemates poliitikavaldkondades, eelkõige seoses kohtuotsuste ja õigusasutuste otsustega, ning see põhimõte eeldab vastastikust usaldust, mis nõuab võimalikult heade minimaalsete kaitsestandardite kehtestamist;

| G. | arvestades, et ELi kriminaalõiguse ühtlustamine peaks aitama arendada ELi ühist kuritegevusevastase võitluse õiguskultuuri, mis liidab riikide õigustraditsioonid, kuid ei asenda neid, ning mõjub hästi vastastikusele usaldusele liikmesriikide õigussüsteemide vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi kriminaalõiguse ühtlustamine peaks aitama arendada ELi ühist kuritegevusevastase võitluse õiguskultuuri, mis liidab riikide õigustraditsioonid, kuid ei asenda neid, ning mõjub hästi vastastikusele usaldusele liikmesriikide õigussüsteemide vahel;

| H. | arvestades, et kriminaalõigus peab olema ühtne õigussüsteem, mis lähtub aluspõhimõtetest ja hea valitsemistava standarditest, mis on täielikult kooskõlas ELi põhiõiguste harta, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja teiste rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega, mille liikmesriigid on allkirjastanud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kriminaalõigus peab olema ühtne õigussüsteem, mis lähtub aluspõhimõtetest ja hea valitsemistava standarditest, mis on täielikult kooskõlas ELi põhiõiguste harta, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja teiste rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega, mille liikmesriigid on allkirjastanud;

| I. | arvestades kriminaalõigusele omast võimet piirata kahtlusaluste, süüdistatavate või süüdimõistetud isikute teatavaid inimõigusi ja põhivabadusi – lisaks kriminaaluurimiste võimalikule häbimärgistavale mõjule – ning võttes arvesse, et kriminaalõigusnormide ülemäärane kasutamine toob kaasa tõhususe vähenemise, tuleb kriminaalõigust kasutada viimase võimalusena (ultima ratio) teatavate selgelt määratletud ja piiratud teguviiside suhtes, mida ei saa tõhusalt käsitleda vähem rangete meetmete abil ja mis põhjustavad ühiskonnale või üksikisikutele tõsist kahju; |
| --- | --- |

I.

arvestades kriminaalõigusele omast võimet piirata kahtlusaluste, süüdistatavate või süüdimõistetud isikute teatavaid inimõigusi ja põhivabadusi – lisaks kriminaaluurimiste võimalikule häbimärgistavale mõjule – ning võttes arvesse, et kriminaalõigusnormide ülemäärane kasutamine toob kaasa tõhususe vähenemise, tuleb kriminaalõigust kasutada viimase võimalusena (ultima ratio) teatavate selgelt määratletud ja piiratud teguviiside suhtes, mida ei saa tõhusalt käsitleda vähem rangete meetmete abil ja mis põhjustavad ühiskonnale või üksikisikutele tõsist kahju;

| J. | arvestades, et ELi kriminaalõigus peaks üldreeglina nägema ette karistusi ainult tahtlikult toime pandud tegude eest või erandjuhtudel raske hooletusega seotud tegude eest ning peab põhinema süü põhimõttel (nulla poena sine culpa), kuid teatud liiki kuritegude puhul võib olla teatavatel juhtudel õigustatud juriidilise isiku vastutus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi kriminaalõigus peaks üldreeglina nägema ette karistusi ainult tahtlikult toime pandud tegude eest või erandjuhtudel raske hooletusega seotud tegude eest ning peab põhinema süü põhimõttel (nulla poena sine culpa), kuid teatud liiki kuritegude puhul võib olla teatavatel juhtudel õigustatud juriidilise isiku vastutus;

| K. | arvestades, et lex certa nõude kohaselt peavad kriminaalkuriteo elemendid olema täpselt sõnastatud, et tagada kohaldamise, reguleerimisala ja tähenduse osas ennustatavus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et lex certa nõude kohaselt peavad kriminaalkuriteo elemendid olema täpselt sõnastatud, et tagada kohaldamise, reguleerimisala ja tähenduse osas ennustatavus;

| L. | arvestades, et direktiivide puhul säilitavad liikmesriigid teatava kaalutlusõiguse selles osas, kuidas õigusnorme siseriiklikku õigusse üle võetakse, mis tähendab, et lex certa nõude täitmiseks peavad kvaliteetsed olema mitte ainult ELi õigusaktid, vaid ka nende ülevõtmine siseriiklikku õigusse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et direktiivide puhul säilitavad liikmesriigid teatava kaalutlusõiguse selles osas, kuidas õigusnorme siseriiklikku õigusse üle võetakse, mis tähendab, et lex certa nõude täitmiseks peavad kvaliteetsed olema mitte ainult ELi õigusaktid, vaid ka nende ülevõtmine siseriiklikku õigusse;

| M. | arvestades, et ELi kriminaalõigusnormide kehtestamine ei piirdu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga, vaid võib seonduda paljude eri poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi kriminaalõigusnormide kehtestamine ei piirdu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga, vaid võib seonduda paljude eri poliitikavaldkondadega;

| N. | arvestades, et Euroopa Liit on töötanud kriminaalõigusnorme sageli välja juhtumipõhiselt ja tekitanud sellega vajaduse suurema ühtsuse järele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Liit on töötanud kriminaalõigusnorme sageli välja juhtumipõhiselt ja tekitanud sellega vajaduse suurema ühtsuse järele;

| O. | arvestades, et Euroopa Parlamendil on vaja välja töötada oma menetlused, et kindlustada koos kaasseadusandjaga kvaliteetne ühtne kriminaalõigussüsteem; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Parlamendil on vaja välja töötada oma menetlused, et kindlustada koos kaasseadusandjaga kvaliteetne ühtne kriminaalõigussüsteem;

| P. | arvestades, et komisjoni, nõukogu ja parlamendi vahelise koostöö hõlbustamiseks kriminaalõiguse valdkonnas on vaja institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjoni, nõukogu ja parlamendi vahelise koostöö hõlbustamiseks kriminaalõiguse valdkonnas on vaja institutsioonidevahelist kokkulepet;

| Q. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõikes 1 sätestatakse, et liit moodustab vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala, kus austatakse põhiõigusi ning liikmesriikide erinevaid õigussüsteeme ja -traditsioone; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõikes 1 sätestatakse, et liit moodustab vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala, kus austatakse põhiõigusi ning liikmesriikide erinevaid õigussüsteeme ja -traditsioone;

| 1. | rõhutab, et ELi kriminaalmateriaalõiguse sätete alastes ettepanekutes tuleb võtta täielikult arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ELi kriminaalmateriaalõiguse sätete alastes ettepanekutes tuleb võtta täielikult arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet;

| 2. | meenutab, et kriminaalõiguses tuleb täielikult tunnustada kahtlusaluste, süüdistatavate või süüdimõistetud isikute põhiõigusi; |
| --- | --- |

2.

meenutab, et kriminaalõiguses tuleb täielikult tunnustada kahtlusaluste, süüdistatavate või süüdimõistetud isikute põhiõigusi;

| 3. | rõhutab, et seoses sellega ei piisa viidetest abstraktsetele mõistetele või sümboolsele mõjule, vaid iga uue kriminaalmateriaalõiguse sätte vastuvõtmise vajalikkust tuleb tõestada tarvilike tõenditega, mis näitavad selgelt, et:






  — | kriminaalõiguse säte on keskendunud ühiskonnale, üksikisikutele või inimrühmale olulist varalist või mittevaralist kahju tekitavale teguviisile; |
| --- | --- | --- |

3.

rõhutab, et seoses sellega ei piisa viidetest abstraktsetele mõistetele või sümboolsele mõjule, vaid iga uue kriminaalmateriaalõiguse sätte vastuvõtmise vajalikkust tuleb tõestada tarvilike tõenditega, mis näitavad selgelt, et:

—

kriminaalõiguse säte on keskendunud ühiskonnale, üksikisikutele või inimrühmale olulist varalist või mittevaralist kahju tekitavale teguviisile;

| — | sellise teguviisi käsitlemiseks ei ole võimalik kasutada teisi, vähem otsustavaid meetmeid; |
| --- | --- |

—

sellise teguviisi käsitlemiseks ei ole võimalik kasutada teisi, vähem otsustavaid meetmeid;

| — | asjaomane kuritegu on eriti raske ning sellel on rahvusvaheline mõõde või see avaldab otsest negatiivset mõju liidu poliitika tõhusale rakendamisele valdkonnas, mille suhtes on kohaldatud ühtlustamismeetmeid; |
| --- | --- |

—

asjaomane kuritegu on eriti raske ning sellel on rahvusvaheline mõõde või see avaldab otsest negatiivset mõju liidu poliitika tõhusale rakendamisele valdkonnas, mille suhtes on kohaldatud ühtlustamismeetmeid;

| — | on vaja võidelda asjaomase kriminaalkuriteo vastu ühiselt, st et ühisel ELi lähenemisviisil on täiendav praktiline väärtus, võttes muu hulgas arvesse seda, kui laialt levinud ja sagedane on see kuritegu liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

on vaja võidelda asjaomase kriminaalkuriteo vastu ühiselt, st et ühisel ELi lähenemisviisil on täiendav praktiline väärtus, võttes muu hulgas arvesse seda, kui laialt levinud ja sagedane on see kuritegu liikmesriikides;

| — | kooskõlas ELi põhiõiguste harta artikli 49 lõikega 3 ei ole kavandatavate karistuste raskusaste kuriteo suhtes ebaproportsionaalne; |
| --- | --- |

—

kooskõlas ELi põhiõiguste harta artikli 49 lõikega 3 ei ole kavandatavate karistuste raskusaste kuriteo suhtes ebaproportsionaalne;

| 4. | tunnistab teiste kriminaalõiguse aluseks olevate üldpõhimõtete tähtsust:






  — | süü põhimõte (nulla poena sine culpa), mille alusel nähakse karistusi ette ainult tahtlikult toime pandud või erandjuhtudel tõsise hooletusega seotud tegude eest; |
| --- | --- | --- |

4.

tunnistab teiste kriminaalõiguse aluseks olevate üldpõhimõtete tähtsust:

—

süü põhimõte (nulla poena sine culpa), mille alusel nähakse karistusi ette ainult tahtlikult toime pandud või erandjuhtudel tõsise hooletusega seotud tegude eest;

| — | õiguskindluse põhimõte (lex certa): kuriteo elementide kirjeldus peab olema sõnastatud täpselt, nii et üksikisikul oleks võimalus näha ette, millised teod toovad talle kaasa kriminaalvastutuse; |
| --- | --- |

—

õiguskindluse põhimõte (lex certa): kuriteo elementide kirjeldus peab olema sõnastatud täpselt, nii et üksikisikul oleks võimalus näha ette, millised teod toovad talle kaasa kriminaalvastutuse;

| — | tagasiulatuva jõu puudumise ja lex mitior’i põhimõte: erandid tagasiulatuva jõu põhimõttest on lubatud ainult juhul, kui need on rikkujale kasulikud; |
| --- | --- |

—

tagasiulatuva jõu puudumise ja lex mitior’i põhimõte: erandid tagasiulatuva jõu põhimõttest on lubatud ainult juhul, kui need on rikkujale kasulikud;

| — | topeltkaristuse keeld (ne bis in idem), mis keelab teises liikmesriigis uuesti alustada kriminaalmenetlust ja kohaldada karistust isiku suhtes sellise kuriteoga seoses, mille eest on ta ühe liikmesriigi seaduse järgi juba lõplikult süüdi või õigeks mõistetud; |
| --- | --- |

—

topeltkaristuse keeld (ne bis in idem), mis keelab teises liikmesriigis uuesti alustada kriminaalmenetlust ja kohaldada karistust isiku suhtes sellise kuriteoga seoses, mille eest on ta ühe liikmesriigi seaduse järgi juba lõplikult süüdi või õigeks mõistetud;

| — | süütuse presumptsioon, mille kohaselt peetakse kuriteos süüdistatavat isikut süütuks seni, kuni tema süü ei ole seaduse kohaselt tõendatud; |
| --- | --- |

—

süütuse presumptsioon, mille kohaselt peetakse kuriteos süüdistatavat isikut süütuks seni, kuni tema süü ei ole seaduse kohaselt tõendatud;

| 5. | väljendab heameelt, et komisjon on oma hiljutises ELi kriminaalõiguspoliitikat käsitlevas teatises tunnistanud, et kriminaalõiguses tuleks alati esimese asjana otsustada, kas kriminaalmateriaalõiguslikud meetmed peaks üldse vastu võtma; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt, et komisjon on oma hiljutises ELi kriminaalõiguspoliitikat käsitlevas teatises tunnistanud, et kriminaalõiguses tuleks alati esimese asjana otsustada, kas kriminaalmateriaalõiguslikud meetmed peaks üldse vastu võtma;

| 6. | ergutab komisjoni pakkuma välja meetmeid, mis hõlbustavad ELi kriminaalmateriaalõiguse kehtivate sätete järjekindlamat ja sidusamat jõustamist riigi tasandil, ilma et see piiraks vajalikkuse ja subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

6.

ergutab komisjoni pakkuma välja meetmeid, mis hõlbustavad ELi kriminaalmateriaalõiguse kehtivate sätete järjekindlamat ja sidusamat jõustamist riigi tasandil, ilma et see piiraks vajalikkuse ja subsidiaarsuse põhimõtet;

| 7. | rõhutab, et ühtlustamismeetmeid tuleks esitada eelkõige selleks, et toetada vastastikuse tunnustamise põhimõtte praktilist kohaldamist, mitte üksnes ELi ühtlustatud kriminaalõiguse reguleerimisala laiendamiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et ühtlustamismeetmeid tuleks esitada eelkõige selleks, et toetada vastastikuse tunnustamise põhimõtte praktilist kohaldamist, mitte üksnes ELi ühtlustatud kriminaalõiguse reguleerimisala laiendamiseks;

| 8. | ergutab komisjoni lisama oma mõjuhinnangutesse ka edaspidi vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamise, toetuma nende liikmesriikide parimatele tavadele, kus on menetluslikud õigused kindlalt tagatud, lisama nendesse põhiõiguste kontrollnimekirja alusel tehtud hindamise ning võtma kasutusele katse, millega tehakse komisjoni ettepanekute puhul kindlaks, kuidas neis on arvesse võetud kriminaalõiguse eespool nimetatud üldpõhimõtteid; |
| --- | --- |

8.

ergutab komisjoni lisama oma mõjuhinnangutesse ka edaspidi vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamise, toetuma nende liikmesriikide parimatele tavadele, kus on menetluslikud õigused kindlalt tagatud, lisama nendesse põhiõiguste kontrollnimekirja alusel tehtud hindamise ning võtma kasutusele katse, millega tehakse komisjoni ettepanekute puhul kindlaks, kuidas neis on arvesse võetud kriminaalõiguse eespool nimetatud üldpõhimõtteid;

| 9. | rõhutab vajadust luua vastastikuse usalduse suurendamiseks kahtlustatavatele ja süüdistatavatele kriminaalmenetluses võimalikult kõrged ühtsed minimaalsed kaitsestandardid; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust luua vastastikuse usalduse suurendamiseks kahtlustatavatele ja süüdistatavatele kriminaalmenetluses võimalikult kõrged ühtsed minimaalsed kaitsestandardid;

| 10. | julgustab komisjoni ja liikmesriike kaaluma ka muid kui seadusandlikke meetmeid, mis tugevdavad usaldust liikmesriikide erinevate õigussüsteemide vahel, suurendavad sidusust ja soodustavad ELi ühise kuritegevusevastase võitluse õiguskultuuri arengut; |
| --- | --- |

10.

julgustab komisjoni ja liikmesriike kaaluma ka muid kui seadusandlikke meetmeid, mis tugevdavad usaldust liikmesriikide erinevate õigussüsteemide vahel, suurendavad sidusust ja soodustavad ELi ühise kuritegevusevastase võitluse õiguskultuuri arengut;

| 11. | rõhutab vajadust ühtsema ja kvaliteetse ELi lähenemisviisi järele kriminaalõiguses ning taunib senist killustatud lähenemist; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust ühtsema ja kvaliteetse ELi lähenemisviisi järele kriminaalõiguses ning taunib senist killustatud lähenemist;

| 12. | väljendab heameelt talitlustevahelise kriminaalõiguse kooskõlastusrühma olemasolu üle komisjonis ning palub komisjonil esitada parlamendile üksikasjalikumat teavet selle volituste ja toimimise kohta; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt talitlustevahelise kriminaalõiguse kooskõlastusrühma olemasolu üle komisjonis ning palub komisjonil esitada parlamendile üksikasjalikumat teavet selle volituste ja toimimise kohta;

| 13. | nõuab komisjonis ühe kindla koordineeriva asutuse määramist, kes vastutavaks kõigi kriminaalõiguse sätteid sisaldavate ettepanekute eest, et tagada ühtne lähenemisviis; |
| --- | --- |

13.

nõuab komisjonis ühe kindla koordineeriva asutuse määramist, kes vastutavaks kõigi kriminaalõiguse sätteid sisaldavate ettepanekute eest, et tagada ühtne lähenemisviis;

| 14. | väljendab heameelt nõukogu kriminaalõiguse töörühma olemasolu üle ning palub nõukogul esitada parlamendile üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas nimetatud töörühm suhestub teiste nõukogu töörühmadega, kes tegelevad kriminaalõiguse sätetega muudes poliitikavaldkondades peale justiits- ja siseküsimuste; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt nõukogu kriminaalõiguse töörühma olemasolu üle ning palub nõukogul esitada parlamendile üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas nimetatud töörühm suhestub teiste nõukogu töörühmadega, kes tegelevad kriminaalõiguse sätetega muudes poliitikavaldkondades peale justiits- ja siseküsimuste;

| 15. | nõuab institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist ELi tulevaste kriminaalmateriaalõiguse sätete ettepanekuid reguleerivate põhimõtete ja töömeetodite kohta ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles looma institutsioonidevahelise töörühma, milles nimetatud institutsioonid ja parlament saaksid koostada sellise kokkuleppe ja arutleda üldiste küsimuste üle, konsulteerides vajaduse korral ekspertidega, et tagada ELi kriminaalõiguse ühtsus; |
| --- | --- |

15.

nõuab institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist ELi tulevaste kriminaalmateriaalõiguse sätete ettepanekuid reguleerivate põhimõtete ja töömeetodite kohta ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles looma institutsioonidevahelise töörühma, milles nimetatud institutsioonid ja parlament saaksid koostada sellise kokkuleppe ja arutleda üldiste küsimuste üle, konsulteerides vajaduse korral ekspertidega, et tagada ELi kriminaalõiguse ühtsus;

| 16. | usub, et institutsioonidevaheline töörühm peaks aitama määrata kindlaks kriminaalkaristuste nõuetekohase ulatuse ja kohaldamise ELi tasandil ning vaatama läbi kehtivad õigusaktid, et vähendada lähenemisviisi praegust killustatust ja jurisdiktsioonide vastuolulisust; |
| --- | --- |

16.

usub, et institutsioonidevaheline töörühm peaks aitama määrata kindlaks kriminaalkaristuste nõuetekohase ulatuse ja kohaldamise ELi tasandil ning vaatama läbi kehtivad õigusaktid, et vähendada lähenemisviisi praegust killustatust ja jurisdiktsioonide vastuolulisust;

| 17. | otsustab uurida, kuidas saaks parlamendis kõige paremini kindlustada ühtse lähenemisviisi ELi kriminaalmateriaalõigust käsitlevatele õigusaktidele, ning juhib sellega seoses tähelepanu kooskõlastuskomisjoni puudumisele ning oma õigusteenistuse võimalikule olulisele rollile; |
| --- | --- |

17.

otsustab uurida, kuidas saaks parlamendis kõige paremini kindlustada ühtse lähenemisviisi ELi kriminaalmateriaalõigust käsitlevatele õigusaktidele, ning juhib sellega seoses tähelepanu kooskõlastuskomisjoni puudumisele ning oma õigusteenistuse võimalikule olulisele rollile;

| 18. | rõhutab, et tähtis on luua parlamendi teabeteenistus, mis saab parlamendiliikmeid igapäevatöös aidata ning tagab sel moel parlamendi kui kaasseadusandja töö kvaliteedi; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et tähtis on luua parlamendi teabeteenistus, mis saab parlamendiliikmeid igapäevatöös aidata ning tagab sel moel parlamendi kui kaasseadusandja töö kvaliteedi;

| 19. | juhib tähelepanu, et ühtse lähenemisviisi jaoks on vaja, et enne mis tahes õigusakti ettepaneku vastuvõtmist kriminaalmateriaalõiguse valdkonnas oleks parlamendil kasutada ettepaneku õiguslik analüüs, mis näitab, kas käesolevas resolutsioonis on nimetatud nõuded täielikult täidetud või millised parandused on veel vajalikud; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu, et ühtse lähenemisviisi jaoks on vaja, et enne mis tahes õigusakti ettepaneku vastuvõtmist kriminaalmateriaalõiguse valdkonnas oleks parlamendil kasutada ettepaneku õiguslik analüüs, mis näitab, kas käesolevas resolutsioonis on nimetatud nõuded täielikult täidetud või millised parandused on veel vajalikud;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja Euroopa Nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0459.

(2)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 116.

(3)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file =30499

(4)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file =30168

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/11

---

Teisipäev, 22. mai 2012Kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamine

P7_TA(2012)0209

Euroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamise strateegia kohta (2011/2272(INI))

2013/C 264 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (2),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2014.–2020. aasta tarbijakaitseprogrammi kohta (COM(2011)0707) ning sellega seotud dokumente (SEK(2011)1320 ja SEK(2011)1321), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2014.–2020. aasta tarbijakaitseprogrammi kohta (COM(2011)0707) ning sellega seotud dokumente (SEK(2011)1320 ja SEK(2011)1321),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (6),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, nagu see on aluslepingutesse lisatud Euroopa Liidu lepingu artikliga 6, ja eriti selle artiklit 7 (era- ja perekonnaelu austamine), artiklit 21 (diskrimineerimiskeeld), artiklit 24 (lapse õigused), artiklit 25 (eakate õigused), artiklit 26 (puuetega inimeste integreerimine ühiskonda) ja artiklit 38 (kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, nagu see on aluslepingutesse lisatud Euroopa Liidu lepingu artikliga 6, ja eriti selle artiklit 7 (era- ja perekonnaelu austamine), artiklit 21 (diskrimineerimiskeeld), artiklit 24 (lapse õigused), artiklit 25 (eakate õigused), artiklit 26 (puuetega inimeste integreerimine ühiskonda) ja artiklit 38 (kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigus),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 12, milles sätestatakse, et „liidu ülejäänud poliitika ja meetmete määratlemisel ning rakendamisel võetakse arvesse tarbijakaitse nõudeid”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 12, milles sätestatakse, et „liidu ülejäänud poliitika ja meetmete määratlemisel ning rakendamisel võetakse arvesse tarbijakaitse nõudeid”,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9, milles sätestatakse, et „oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9, milles sätestatakse, et „oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid”,

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni uue tarbijapoliitika strateegia kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni uue tarbijapoliitika strateegia kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Ülemkogule „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Ülemkogule „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni e-kaubanduse siseturu väljakujundamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni e-kaubanduse siseturu väljakujundamise kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni reklaami mõju kohta tarbija käitumisele (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni reklaami mõju kohta tarbija käitumisele (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2009. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele tarbijakaebuste ja -päringute liigitamise ning nendest teatamise ühtlustatud metoodika kohta (COM(2009)0346) ning sellele lisatud komisjoni soovituse eelnõu (SEK(2009)0949), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2009. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele tarbijakaebuste ja -päringute liigitamise ning nendest teatamise ühtlustatud metoodika kohta (COM(2009)0346) ning sellele lisatud komisjoni soovituse eelnõu (SEK(2009)0949),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 7. aprilli 2011. aasta töödokumenti „Tarbijate mõjuvõimu suurendamine ELis” (SEK(2011)0469), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 7. aprilli 2011. aasta töödokumenti „Tarbijate mõjuvõimu suurendamine ELis” (SEK(2011)0469),

| — | võttes arvesse komisjoni 2011. aasta oktoobri teatist „Turgude toimimine tarbijate huvides – kuues tarbijaturgude tulemustabel” (SEK(2011)1271), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2011. aasta oktoobri teatist „Turgude toimimine tarbijate huvides – kuues tarbijaturgude tulemustabel” (SEK(2011)1271),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2011. aasta teatist „Tarbijad tunnevad end ühtsel turul koduselt – viies tarbijatingimuste tulemustabel” (SEK(2011)0299), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2011. aasta teatist „Tarbijad tunnevad end ühtsel turul koduselt – viies tarbijatingimuste tulemustabel” (SEK(2011)0299),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisiku kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisiku kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (13),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni tarbijakaitse kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni tarbijakaitse kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni siseturu tulemustabeli kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni siseturu tulemustabeli kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, ja direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta ülevõtmise, rakendamise ja jõustamise kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, ja direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta ülevõtmise, rakendamise ja jõustamise kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni turunduse ja reklaami mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni turunduse ja reklaami mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (17),

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri eriuuringut nr 342 tarbijate mõjuvõimu suurendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri eriuuringut nr 342 tarbijate mõjuvõimu suurendamise kohta,

| — | võttes arvesse analüüsiaruannet suhtumise kohta piiriülestesse tehingutesse ja tarbijakaitsesse, mille komisjon avaldas 2010. aasta märtsis (Eurobaromeetri kiiruuring nr 282), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse analüüsiaruannet suhtumise kohta piiriülestesse tehingutesse ja tarbijakaitsesse, mille komisjon avaldas 2010. aasta märtsis (Eurobaromeetri kiiruuring nr 282),

| — | võttes arvesse Euroopa lähenemisviisi meediaoskusele digitaalkeskkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa lähenemisviisi meediaoskusele digitaalkeskkonnas,

| — | võttes arvesse komisjoni suuniseid ebaausate kaubandustavade direktiivi kohaldamise kohta (SEK(2009)1666), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni suuniseid ebaausate kaubandustavade direktiivi kohaldamise kohta (SEK(2009)1666),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0155/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0155/2012),

| A. | arvestades, et tarbijate õiguste ja nende kaitse edendamine on põhiväärtused Euroopa Liidu asjaomaste poliitikavaldkondade arendamiseks, eelkõige ühtse turu tugevdamiseks, ning Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tarbijate õiguste ja nende kaitse edendamine on põhiväärtused Euroopa Liidu asjaomaste poliitikavaldkondade arendamiseks, eelkõige ühtse turu tugevdamiseks, ning Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks;

| B. | arvestades, et ELi tarbijapoliitika eesmärk peaks olema iga tarbija mõjuvõimu suurendamine ja kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi tarbijapoliitika eesmärk peaks olema iga tarbija mõjuvõimu suurendamine ja kõrgetasemeline kaitse;

| C. | arvestades, et ühtsel turul tuleb tagada ka kõigi tarbijate kõrgetasemeline kaitse, pöörates erilist tähelepanu kaitsetumatele ehk haavatavatele tarbijatele, et võtta arvesse nende konkreetseid vajadusi ja suurendada nende suutlikkust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühtsel turul tuleb tagada ka kõigi tarbijate kõrgetasemeline kaitse, pöörates erilist tähelepanu kaitsetumatele ehk haavatavatele tarbijatele, et võtta arvesse nende konkreetseid vajadusi ja suurendada nende suutlikkust;

| D. | arvestades, et laialdaselt kasutusel olev haavatavate tarbijate mõiste põhineb haavatavusel kui sisemisel põhjusel ning hõlmab ebaühtlast rühma, kuhu kuuluvad isikud, keda peetakse alaliselt haavatavateks nende vaimse või füüsilise puude või psühholoogilise seisundi, vanuse, kergeusklikkuse või soo tõttu, ning arvestades, et haavatavate tarbijate mõiste peaks samuti hõlmama haavatavas olukorras olevaid tarbijaid, st tarbijaid, kes on sattunud ajutise jõuetuse seisundisse lõhe tõttu ühest küljest nende individuaalse seisundi ja iseloomuomaduste ning teisest küljest nende väliskeskkonna vahel, võttes arvesse selliseid kriteeriume nagu haridus, sotsiaalne ja majanduslik seisund (näiteks ülemääraselt suured laenud), juurdepääs internetiühendusele jne; arvestades, et kõik tarbijad võivad mingil eluetapil muutuda haavatavaks välistegurite ja vastasmõju tõttu turuga või probleemide tõttu tarbijatele mõeldud asjakohasele teabele juurdepääsu ja sellest arusaamisega, ning vajada seetõttu erilist kaitset; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et laialdaselt kasutusel olev haavatavate tarbijate mõiste põhineb haavatavusel kui sisemisel põhjusel ning hõlmab ebaühtlast rühma, kuhu kuuluvad isikud, keda peetakse alaliselt haavatavateks nende vaimse või füüsilise puude või psühholoogilise seisundi, vanuse, kergeusklikkuse või soo tõttu, ning arvestades, et haavatavate tarbijate mõiste peaks samuti hõlmama haavatavas olukorras olevaid tarbijaid, st tarbijaid, kes on sattunud ajutise jõuetuse seisundisse lõhe tõttu ühest küljest nende individuaalse seisundi ja iseloomuomaduste ning teisest küljest nende väliskeskkonna vahel, võttes arvesse selliseid kriteeriume nagu haridus, sotsiaalne ja majanduslik seisund (näiteks ülemääraselt suured laenud), juurdepääs internetiühendusele jne; arvestades, et kõik tarbijad võivad mingil eluetapil muutuda haavatavaks välistegurite ja vastasmõju tõttu turuga või probleemide tõttu tarbijatele mõeldud asjakohasele teabele juurdepääsu ja sellest arusaamisega, ning vajada seetõttu erilist kaitset;

Kaitsetus ja haavatav tarbija

| 1. | märgib, et haavatavuse olukordade mitmekesisus – nii siis, kui tarbijad asuvad seadusjärgse kaitse all, kui ka siis, kui nad leiavad ennast konkreetsest valdkondliku või ajutise haavatavuse olukorrast – raskendab ühtset lähenemist ja kõikehõlmava õigusakti vastuvõtmist, mis on seega sundinud olemasolevates õigusaktides ja kehtivas poliitikas käsitlema haavatavuse probleemi juhtumipõhiselt; rõhutab seetõttu, et Euroopa õigusaktid peavad tarbijate haavatavuse probleemi käsitlemisel püstitama ülesande horisontaalselt, võttes arvesse tarbijate erinevaid vajadusi, võimeid ja olukordi; |
| --- | --- |

1.

märgib, et haavatavuse olukordade mitmekesisus – nii siis, kui tarbijad asuvad seadusjärgse kaitse all, kui ka siis, kui nad leiavad ennast konkreetsest valdkondliku või ajutise haavatavuse olukorrast – raskendab ühtset lähenemist ja kõikehõlmava õigusakti vastuvõtmist, mis on seega sundinud olemasolevates õigusaktides ja kehtivas poliitikas käsitlema haavatavuse probleemi juhtumipõhiselt; rõhutab seetõttu, et Euroopa õigusaktid peavad tarbijate haavatavuse probleemi käsitlemisel püstitama ülesande horisontaalselt, võttes arvesse tarbijate erinevaid vajadusi, võimeid ja olukordi;

| 2. | rõhutab, et liikmesriigid peavad võtma asjakohaseid meetmeid, et pakkuda piisavaid garantiisid haavatavate tarbijate kaitseks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et liikmesriigid peavad võtma asjakohaseid meetmeid, et pakkuda piisavaid garantiisid haavatavate tarbijate kaitseks;

| 3. | rõhutab, et haavatavate tarbijate õiguste strateegia peab olenemata kasutatavast vahendist keskenduma nende õiguste tugevdamisele ja selle tagamisele, et need õigused oleksid tulemuslikult kaitstud ja jõustatud, ning peab pakkuma tarbijatele kõiki vajalikke vahendeid, et nad saaksid langetada asjakohaseid otsuseid ja end maksma panna; on seisukohal, et kuna EL peab keskenduma kõigi tarbijate õiguste tulemuslikule kaitsmisele, ei ole „keskmise tarbija” mõiste piisavalt paindlik, et kohandada seda erijuhtudega, ning ei vasta mõnikord tegelikele oludele; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et haavatavate tarbijate õiguste strateegia peab olenemata kasutatavast vahendist keskenduma nende õiguste tugevdamisele ja selle tagamisele, et need õigused oleksid tulemuslikult kaitstud ja jõustatud, ning peab pakkuma tarbijatele kõiki vajalikke vahendeid, et nad saaksid langetada asjakohaseid otsuseid ja end maksma panna; on seisukohal, et kuna EL peab keskenduma kõigi tarbijate õiguste tulemuslikule kaitsmisele, ei ole „keskmise tarbija” mõiste piisavalt paindlik, et kohandada seda erijuhtudega, ning ei vasta mõnikord tegelikele oludele;

| 4. | rõhutab, et tarbijate haavatavust käsitlev strateegia peab olema proportsionaalne, et see ei piiraks isikuvabadusi ja tarbijate valikuvõimalusi; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et tarbijate haavatavust käsitlev strateegia peab olema proportsionaalne, et see ei piiraks isikuvabadusi ja tarbijate valikuvõimalusi;

| 5. | kutsub komisjoni üles ja ergutab liikmesriike analüüsima pidevalt ja tähelepanelikult sotsiaalset ja tarbimiskäitumist ning olukordi, mis võivad seada teatavad rühmad või üksikisikud haavatavasse olukorda – näiteks analüüsides tarbijate kaebusi – ja teha haavatavusele lõpp erimeetmete abil, kus see on asjakohane, et pakkuda kaitset kõigile tarbijatele, olenemata nende suutlikkusest ja eluetapist; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles ja ergutab liikmesriike analüüsima pidevalt ja tähelepanelikult sotsiaalset ja tarbimiskäitumist ning olukordi, mis võivad seada teatavad rühmad või üksikisikud haavatavasse olukorda – näiteks analüüsides tarbijate kaebusi – ja teha haavatavusele lõpp erimeetmete abil, kus see on asjakohane, et pakkuda kaitset kõigile tarbijatele, olenemata nende suutlikkusest ja eluetapist;

| 6. | juhib tähelepanu, et sama kaubamärgi toodete vahel esineb eri liikmesriikides jätkuvalt erinevusi, mistõttu mõnedes liikmesriikides on tarbijad vähem kaitstud; rõhutab, et praegune õiguslik raamistik ei võimalda kõrvaldada sama kaubamärgi toodete kvaliteedierinevusi eri liikmesriikides, ning kutsub komisjoni üles tarbijakaitsealaseid õigusakte vastavalt täiendama; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu, et sama kaubamärgi toodete vahel esineb eri liikmesriikides jätkuvalt erinevusi, mistõttu mõnedes liikmesriikides on tarbijad vähem kaitstud; rõhutab, et praegune õiguslik raamistik ei võimalda kõrvaldada sama kaubamärgi toodete kvaliteedierinevusi eri liikmesriikides, ning kutsub komisjoni üles tarbijakaitsealaseid õigusakte vastavalt täiendama;

Hinnang praegusele õiguslikule raamistikule

| 7. | märgib, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivis 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, käsitleti esimest korda tarbijate haavatavuse probleemi, keskendudes nende tarbijate liigsele mõjutamisele, kelle tahe ei ole veel täielikult välja kujunenud; märgib, et direktiivis 2005/29/EÜ keskendutakse haavatavusele peamiselt tarbijate majanduslike huvide seisukohast; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivis 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, käsitleti esimest korda tarbijate haavatavuse probleemi, keskendudes nende tarbijate liigsele mõjutamisele, kelle tahe ei ole veel täielikult välja kujunenud; märgib, et direktiivis 2005/29/EÜ keskendutakse haavatavusele peamiselt tarbijate majanduslike huvide seisukohast;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et direktiiviga 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, mis on kõige uuem tarbija õiguste kaitset käsitlev õigusakt, tugevdatakse lepingueelse ja lepingulise teavitamise nõudeid, nähes seadusest tuleneva teavitamiskohustuse teenusepakkuja- või müüjapoolse rikkumise korral ette suurema õiguse lepingust taganeda ja kohustades asjakohast teavet edastama selgelt ja arusaadavalt; on seisukohal, et asjakohaseid ja tulemuslikke meetmeid tuleks võtta ka sektorites, mida direktiiv 2011/83/EL ei hõlma ja kus võib esineda erilist haavatavust, näiteks finants- või transpordisektoris; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et direktiiviga 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, mis on kõige uuem tarbija õiguste kaitset käsitlev õigusakt, tugevdatakse lepingueelse ja lepingulise teavitamise nõudeid, nähes seadusest tuleneva teavitamiskohustuse teenusepakkuja- või müüjapoolse rikkumise korral ette suurema õiguse lepingust taganeda ja kohustades asjakohast teavet edastama selgelt ja arusaadavalt; on seisukohal, et asjakohaseid ja tulemuslikke meetmeid tuleks võtta ka sektorites, mida direktiiv 2011/83/EL ei hõlma ja kus võib esineda erilist haavatavust, näiteks finants- või transpordisektoris;

Mõjuvõimu suurendamine: tarbijate vastutus iseenda kaitsmisel

| 9. | on seisukohal, et haavatavate tarbijate õiguste tugevdamine ei seisne üksnes õigusnormistiku väljatöötamises ja nende õiguste tulemuslikus jõustamises, vaid ka haavatavate tarbijate suutlikkuse tugevdamises võtta vastu optimaalseid otsuseid; tervitab seetõttu komisjoni pingutusi edendada tarbijate mõjuvõimu suurendamist, pakkudes hõlpsasti kättesaadavat ja arusaadavat teavet ja tarbijate harimist, ning avaldab neile tugevat toetust, kuna kogu tegevus selles suunas aitab muuta siseturgu tõhusamaks ja õiglasemaks; tunneb sellegipoolest muret, et see lähenemisviis võib olla ebapiisav haavatavate tarbijate kaitsmiseks, kuna nende haavatavus võib tuleneda sellest, et neil on keeruline teavet saada või saadud teavet hinnata; palub komisjonil töötada välja tarbijapoliitika kõigi Euroopa tarbijate jaoks ning tagada, et haavatavatel tarbijatel oleks juurdepääs samadele kaupadele ja teenustele ning et neid ei eksitataks; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et haavatavate tarbijate õiguste tugevdamine ei seisne üksnes õigusnormistiku väljatöötamises ja nende õiguste tulemuslikus jõustamises, vaid ka haavatavate tarbijate suutlikkuse tugevdamises võtta vastu optimaalseid otsuseid; tervitab seetõttu komisjoni pingutusi edendada tarbijate mõjuvõimu suurendamist, pakkudes hõlpsasti kättesaadavat ja arusaadavat teavet ja tarbijate harimist, ning avaldab neile tugevat toetust, kuna kogu tegevus selles suunas aitab muuta siseturgu tõhusamaks ja õiglasemaks; tunneb sellegipoolest muret, et see lähenemisviis võib olla ebapiisav haavatavate tarbijate kaitsmiseks, kuna nende haavatavus võib tuleneda sellest, et neil on keeruline teavet saada või saadud teavet hinnata; palub komisjonil töötada välja tarbijapoliitika kõigi Euroopa tarbijate jaoks ning tagada, et haavatavatel tarbijatel oleks juurdepääs samadele kaupadele ja teenustele ning et neid ei eksitataks;

| 10. | märgib, et paljude tarbijate haavatavus on tingitud just nimelt kindlameelsuse puudumisest ja sellest, et nad ei saa aru neile antud teabest või valikuvõimalustest, või sellest, et nad ei tunne olemasolevaid kaebuste lahendamise ja hüvitusmehhanisme, ning et need takistused suurenevad piiriülese tarbimise ja rändmüügi puhul, sealhulgas piiriüleses internetikaubanduses; |
| --- | --- |

10.

märgib, et paljude tarbijate haavatavus on tingitud just nimelt kindlameelsuse puudumisest ja sellest, et nad ei saa aru neile antud teabest või valikuvõimalustest, või sellest, et nad ei tunne olemasolevaid kaebuste lahendamise ja hüvitusmehhanisme, ning et need takistused suurenevad piiriülese tarbimise ja rändmüügi puhul, sealhulgas piiriüleses internetikaubanduses;

| 11. | kutsub ELi ja liikmesriike üles pöörama rohkem tähelepanu tarbijate teavitamis- ja harimiskampaaniatele, millega edastatakse õigele tarbijarühmale õige teave, ning neisse rohkem investeerima; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi ja liikmesriike üles pöörama rohkem tähelepanu tarbijate teavitamis- ja harimiskampaaniatele, millega edastatakse õigele tarbijarühmale õige teave, ning neisse rohkem investeerima;

| 12. | kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles jätkama olemasolevate algatuste (nt Dolceta, Euroopa tarbijakeskuste võrgustik jne) edendamist ja arendamist, tagades samal ajal nende omavahelise kooskõla, et parandada tarbijate teavitamist ja harimist; |
| --- | --- |

12.

kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles jätkama olemasolevate algatuste (nt Dolceta, Euroopa tarbijakeskuste võrgustik jne) edendamist ja arendamist, tagades samal ajal nende omavahelise kooskõla, et parandada tarbijate teavitamist ja harimist;

| 13. | juhib tähelepanu, et lepinguliste suhete puhul on tarbija sageli nõrgem osapool; kutsub ettevõtteid üles edendama ja arendama iseregulatsiooni algatusi, et tugevdada haavatavate tarbijate õiguste kaitset, tagada neile juurdepääs paremale ja selgele teabele ning arendada tavasid, mis suurendavad kõigi tarbijate suutlikkust lepingust aru saada ja seda hinnata; kutsub riiklikke pädevaid asutusi üles pakkuma selles osas soodustusi ning tarbijatele vajalikku õiguskaitset; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu, et lepinguliste suhete puhul on tarbija sageli nõrgem osapool; kutsub ettevõtteid üles edendama ja arendama iseregulatsiooni algatusi, et tugevdada haavatavate tarbijate õiguste kaitset, tagada neile juurdepääs paremale ja selgele teabele ning arendada tavasid, mis suurendavad kõigi tarbijate suutlikkust lepingust aru saada ja seda hinnata; kutsub riiklikke pädevaid asutusi üles pakkuma selles osas soodustusi ning tarbijatele vajalikku õiguskaitset;

Teavitamine ja reguleerimine

| 14. | palub komisjonil ja liikmesriikidel paremini tagada, et teatavate toodete ohutusstandardite ja töötingimuste väljatöötamisel pannakse rõhku kvaliteedinõuetele ja kaitsemeetmetele ning et tulemuslikult võetakse arvesse vajadust tagada haavatavate tarbijate piisav kaitse; märgib, et ettenähtud otstarve ei pruugi hõlmata konkreetseid riske, millega haavatavas olukorras olevad tarbijad võivad kokku puutuda, eriti mis puudutab nägemispuudega isikute juurdepääsu igapäevatoodetele; teeb seetõttu ettepaneku, et teatavate toodete ohutusstandardite ja -tingimuste reguleerimisel võetakse võimaluste piires arvesse mitte ainult ettenähtud otstarvet, vaid ka arvatavat kasutamist; nõuab, et üldise tooteohutuse direktiivi tulevase läbivaatamise raames võetaks neid probleeme arvesse; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil ja liikmesriikidel paremini tagada, et teatavate toodete ohutusstandardite ja töötingimuste väljatöötamisel pannakse rõhku kvaliteedinõuetele ja kaitsemeetmetele ning et tulemuslikult võetakse arvesse vajadust tagada haavatavate tarbijate piisav kaitse; märgib, et ettenähtud otstarve ei pruugi hõlmata konkreetseid riske, millega haavatavas olukorras olevad tarbijad võivad kokku puutuda, eriti mis puudutab nägemispuudega isikute juurdepääsu igapäevatoodetele; teeb seetõttu ettepaneku, et teatavate toodete ohutusstandardite ja -tingimuste reguleerimisel võetakse võimaluste piires arvesse mitte ainult ettenähtud otstarvet, vaid ka arvatavat kasutamist; nõuab, et üldise tooteohutuse direktiivi tulevase läbivaatamise raames võetaks neid probleeme arvesse;

| 15. | palub liikmesriikidel ja komisjonil teha tööd puuetega kodanikele mõeldud märgistuse kättesaadavaks tegemiseks, sh standardimise kaudu, ettevõtjate seas heade tavade levitamiseks ning nende kasutuselevõtu ergutamiseks, ja edendada ettevõtjatepoolset teabe jagamist ja teenuste osutamist kõigile kodanikele kättesaadavas vormingus, sealhulgas seoses Euroopa Liidu vahendite kasutamisega; |
| --- | --- |

15.

palub liikmesriikidel ja komisjonil teha tööd puuetega kodanikele mõeldud märgistuse kättesaadavaks tegemiseks, sh standardimise kaudu, ettevõtjate seas heade tavade levitamiseks ning nende kasutuselevõtu ergutamiseks, ja edendada ettevõtjatepoolset teabe jagamist ja teenuste osutamist kõigile kodanikele kättesaadavas vormingus, sealhulgas seoses Euroopa Liidu vahendite kasutamisega;

| 16. | palub liikmesriikidel allkirjastada ja ratifitseerida täiskasvanute rahvusvahelist kaitset käsitlev 13. jaanuari 2000. aasta konventsioon, mida kohaldatakse rahvusvahelistes olukordades nende täiskasvanute kaitsmiseks, kes oma võimete kahjustumise või puudulikkuse tõttu ei ole võimelised oma huve kaitsma; |
| --- | --- |

16.

palub liikmesriikidel allkirjastada ja ratifitseerida täiskasvanute rahvusvahelist kaitset käsitlev 13. jaanuari 2000. aasta konventsioon, mida kohaldatakse rahvusvahelistes olukordades nende täiskasvanute kaitsmiseks, kes oma võimete kahjustumise või puudulikkuse tõttu ei ole võimelised oma huve kaitsma;

| 17. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles pidama haavatavate tarbijate õiguste tugevdamist 2014.–2020. aasta tarbijakaitseprogrammi käsitleva määruse ettepaneku käimasoleva läbivaatamise ning tarbijakaitse tegevuskava eelseisva avaldamise raames esmatähtsaks; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles pidama haavatavate tarbijate õiguste tugevdamist 2014.–2020. aasta tarbijakaitseprogrammi käsitleva määruse ettepaneku käimasoleva läbivaatamise ning tarbijakaitse tegevuskava eelseisva avaldamise raames esmatähtsaks;

| 18. | kutsub komisjoni üles lisama tarbijate haavatavuse mõõdet tarbijate tulemustabeliga tehtavasse töösse, näiteks jaotades andmed vanuse, haridustaseme või sotsiaalmajanduslike tegurite järgi, et saada selgem ülevaade haavatavate tarbijate vajadustest; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles lisama tarbijate haavatavuse mõõdet tarbijate tulemustabeliga tehtavasse töösse, näiteks jaotades andmed vanuse, haridustaseme või sotsiaalmajanduslike tegurite järgi, et saada selgem ülevaade haavatavate tarbijate vajadustest;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike kooskõlas ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtetega üles motiveerima ettevõtteid looma vabatahtlikku tööstustoodete rahvusvahelises pimedate kirjas pakendimärgistuse süsteemi (näiteks sellist, mis sisaldab vähemalt toote liiki ja kõlblikkusaega), et aidata seeläbi nägemispuudega tarbijaid; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike kooskõlas ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtetega üles motiveerima ettevõtteid looma vabatahtlikku tööstustoodete rahvusvahelises pimedate kirjas pakendimärgistuse süsteemi (näiteks sellist, mis sisaldab vähemalt toote liiki ja kõlblikkusaega), et aidata seeläbi nägemispuudega tarbijaid;

| 20. | nõuab samas vaimus, et liikmesriigid ja komisjon edendaksid teadus- ja arendustööd, et välja töötada universaalse disaini põhimõtetele vastavaid kaupu, teenuseid, seadmeid ja rajatisi, mis oleksid suurimal võimalikul määral kõigile inimestele kasutatavad, ilma et oleks vaja teha kohandusi või kasutada eridisaini; |
| --- | --- |

20.

nõuab samas vaimus, et liikmesriigid ja komisjon edendaksid teadus- ja arendustööd, et välja töötada universaalse disaini põhimõtetele vastavaid kaupu, teenuseid, seadmeid ja rajatisi, mis oleksid suurimal võimalikul määral kõigile inimestele kasutatavad, ilma et oleks vaja teha kohandusi või kasutada eridisaini;

Eriti probleemsed sektorid

| 21. | toob välja asjaolu, et rahvusvahelistel foorumitel on tunnistatud vajadust kaitsta tarbijaid teavitamise ja finantsturgude reguleerimise kaudu, kuna nende turgude keerukusest tulenevalt võib iga tarbija olla potentsiaalselt haavatav; märgib, et selline keerukus võib viia tarbijad ülemäärastesse võlgadesse; märgib, et vastavalt komisjoni viimase vaatlusuuringu tulemustele sisaldas 70 % finantsasutuste ja -ettevõtete veebilehtedest eeskirjade eiramisi, mis olid seotud reklaami ja pakutavate toodete kohta vajaliku põhiteabe pakkumisega, samas kui teave kulude kohta oli esitatud eksitaval viisil; rõhutab, et finantsteenuste sektor peaks rohkem ära tegema, et pakkuda arusaadavaid ja lihtsaid selgitusi enda pakutavate toodete ja teenuste olemuse kohta, ning kutsub kõiki sidusrühmi üles töötama välja tulemuslikke finantsoskuste programme; |
| --- | --- |

21.

toob välja asjaolu, et rahvusvahelistel foorumitel on tunnistatud vajadust kaitsta tarbijaid teavitamise ja finantsturgude reguleerimise kaudu, kuna nende turgude keerukusest tulenevalt võib iga tarbija olla potentsiaalselt haavatav; märgib, et selline keerukus võib viia tarbijad ülemäärastesse võlgadesse; märgib, et vastavalt komisjoni viimase vaatlusuuringu tulemustele sisaldas 70 % finantsasutuste ja -ettevõtete veebilehtedest eeskirjade eiramisi, mis olid seotud reklaami ja pakutavate toodete kohta vajaliku põhiteabe pakkumisega, samas kui teave kulude kohta oli esitatud eksitaval viisil; rõhutab, et finantsteenuste sektor peaks rohkem ära tegema, et pakkuda arusaadavaid ja lihtsaid selgitusi enda pakutavate toodete ja teenuste olemuse kohta, ning kutsub kõiki sidusrühmi üles töötama välja tulemuslikke finantsoskuste programme;

| 22. | nõuab, et teave oleks paremini suunatud ja levitatud kõikide, mitte ainult ametlike kanalite kaudu, ning et seda levitaksid ka tarbijaorganisatsioonid ning piirkondlikud ja kohalikud bürood ja omavalitsusasutused, mis on väiksema liikuvusega tarbijatele lähemal, nähtavamad ja lihtsamini ligipääsetavad; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et teave oleks paremini suunatud ja levitatud kõikide, mitte ainult ametlike kanalite kaudu, ning et seda levitaksid ka tarbijaorganisatsioonid ning piirkondlikud ja kohalikud bürood ja omavalitsusasutused, mis on väiksema liikuvusega tarbijatele lähemal, nähtavamad ja lihtsamini ligipääsetavad;

| 23. | rõhutab vajadust võtta nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil sihtotstarbelisi meetmeid, mis oleksid suunatud eeskätt haavatavatele tarbijatele, sest vastavalt viimase Eurobaromeetri uuringu tulemustele on end informeeritute ja kaitstutena tundvate tarbijate osakaal alla 50 %; eelkõige haavatavatel rühmadel on aga raskusi neile pakutavate valikuvõimaluste mõistmisel, nad ei tunne oma õigusi, seisavad silmitsi arvukamate probleemidega ning probleemide tekkimisel tõrguvad midagi ette võtmast; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust võtta nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil sihtotstarbelisi meetmeid, mis oleksid suunatud eeskätt haavatavatele tarbijatele, sest vastavalt viimase Eurobaromeetri uuringu tulemustele on end informeeritute ja kaitstutena tundvate tarbijate osakaal alla 50 %; eelkõige haavatavatel rühmadel on aga raskusi neile pakutavate valikuvõimaluste mõistmisel, nad ei tunne oma õigusi, seisavad silmitsi arvukamate probleemidega ning probleemide tekkimisel tõrguvad midagi ette võtmast;

| 24. | rõhutab, et lapsed ja noored, kes kannatavad üha enam istuva eluviisi ja rasvumise negatiivsete tagajärgede all, on tundlikumad suure rasva-, soola- ja suhkrusisaldusega toidu reklaami suhtes; tunneb heameelt ettevõtete käivitatud iseregulatsiooni algatuste ja käitumisjuhiste üle, et piirata laste ja noorte kokkupuudet toidu reklaamiga (nt komisjoni tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu tegevuskava raames käivitatud algatused), ning palub kõigil sidusrühmadel tulemuslikult harida ja teavitada lapsi ja noori ning nende hooldajaid tasakaalustatud toitumise ja aktiivse, tervisliku eluviisi tähtsusest; nõuab sellega seoses, et komisjon analüüsiks põhjalikult, kas lastele ja noortele suunatud reklaami suhtes on vaja rangemaid eeskirju; nõuab tungivalt, et komisjon lisaks laste kaitsmise tarbijakaitse tegevuskava peamiste prioriteetide hulka, keskendudes eelkõige agressiivsele või eksitavale TV- ja internetireklaamile; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et lapsed ja noored, kes kannatavad üha enam istuva eluviisi ja rasvumise negatiivsete tagajärgede all, on tundlikumad suure rasva-, soola- ja suhkrusisaldusega toidu reklaami suhtes; tunneb heameelt ettevõtete käivitatud iseregulatsiooni algatuste ja käitumisjuhiste üle, et piirata laste ja noorte kokkupuudet toidu reklaamiga (nt komisjoni tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu tegevuskava raames käivitatud algatused), ning palub kõigil sidusrühmadel tulemuslikult harida ja teavitada lapsi ja noori ning nende hooldajaid tasakaalustatud toitumise ja aktiivse, tervisliku eluviisi tähtsusest; nõuab sellega seoses, et komisjon analüüsiks põhjalikult, kas lastele ja noortele suunatud reklaami suhtes on vaja rangemaid eeskirju; nõuab tungivalt, et komisjon lisaks laste kaitsmise tarbijakaitse tegevuskava peamiste prioriteetide hulka, keskendudes eelkõige agressiivsele või eksitavale TV- ja internetireklaamile;

| 25. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama tarbijate teadlikkust tooteohutusest, keskendudes eeskätt kõige haavatavamatele tarbijate rühmadele, nagu lapsed ja rasedad; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama tarbijate teadlikkust tooteohutusest, keskendudes eeskätt kõige haavatavamatele tarbijate rühmadele, nagu lapsed ja rasedad;

| 26. | väljendab muret mõju pärast, mida haavatavatele tarbijatele avaldab käitumisel põhineva internetireklaami laialdane kasutamine ning pealetükkivate internetireklaami tavade arendamine, eelkõige sotsiaalvõrgustike kaudu; kutsub komisjoni uuesti üles viima 2012. aasta lõpuks läbi üksikasjalikku analüüsi eksitava ja agressiivse reklaami mõju kohta haavatavatele tarbijatele, eriti lastele ja noorukitele; |
| --- | --- |

26.

väljendab muret mõju pärast, mida haavatavatele tarbijatele avaldab käitumisel põhineva internetireklaami laialdane kasutamine ning pealetükkivate internetireklaami tavade arendamine, eelkõige sotsiaalvõrgustike kaudu; kutsub komisjoni uuesti üles viima 2012. aasta lõpuks läbi üksikasjalikku analüüsi eksitava ja agressiivse reklaami mõju kohta haavatavatele tarbijatele, eriti lastele ja noorukitele;

| 27. | rõhutab asjaolu, et finantsinvesteerimistoodete reklaamis ei selgitata sageli piisavalt nendega seotud riske ja rõhutatakse liigselt võimalikke hüvesid, mis sageli jäävad saamata, mille tulemusel finantsteenuste toodete tarbijad võivad kaotada oma kapitali; kutsub komisjoni üles kehtestama rangemaid reklaaminõudeid keerulistele finantstoodetele, mis on suunatud jaeinvestoritele, kes ei pruugi finantsriskist aru saada, sealhulgas nõue panna selgelt kirja investori võimalik kahju; |
| --- | --- |

27.

rõhutab asjaolu, et finantsinvesteerimistoodete reklaamis ei selgitata sageli piisavalt nendega seotud riske ja rõhutatakse liigselt võimalikke hüvesid, mis sageli jäävad saamata, mille tulemusel finantsteenuste toodete tarbijad võivad kaotada oma kapitali; kutsub komisjoni üles kehtestama rangemaid reklaaminõudeid keerulistele finantstoodetele, mis on suunatud jaeinvestoritele, kes ei pruugi finantsriskist aru saada, sealhulgas nõue panna selgelt kirja investori võimalik kahju;

| 28. | on seisukohal, et lapsed ja noorukid on agressiivse turunduse ja reklaami suhtes eriti haavatavad; kutsub komisjoni üles viima läbi üksikasjalikku analüüsi eksitava ja agressiivse reklaami mõju kohta haavatavatele tarbijatele, eriti lastele ja noorukitele; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et lapsed ja noorukid on agressiivse turunduse ja reklaami suhtes eriti haavatavad; kutsub komisjoni üles viima läbi üksikasjalikku analüüsi eksitava ja agressiivse reklaami mõju kohta haavatavatele tarbijatele, eriti lastele ja noorukitele;

| 29. | rõhutab, et lapsed ja noorukid on eriti haavatavad kommunikatsioonitehnoloogiate, näiteks nutitelefonide ja internetimängude kasutamise suhtes; on seisukohal, et tuleks kehtestada kaitsemeetmed ülemäära suurte arvete vältimiseks sellistes olukordades; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et lapsed ja noorukid on eriti haavatavad kommunikatsioonitehnoloogiate, näiteks nutitelefonide ja internetimängude kasutamise suhtes; on seisukohal, et tuleks kehtestada kaitsemeetmed ülemäära suurte arvete vältimiseks sellistes olukordades;

| 30. | märgib, et vaatamata olemasolevatele õigusaktidele on tarbijatel reisimisel endiselt sageli raskusi ning nad on sageli haavatavas olukorras, eriti reisi tühistamise või hilinemise korral, ja et need raskused on veelgi suuremad, kui tarbija on puudega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid selleks, et tagada parem teavitamine ja juurdepääs vaidluste lahendamise menetlustele seoses muu hulgas reisijate õiguste ja hindade läbipaistvusega; palub komisjonil reisijate õigusi käsitlevate ELi õigusaktide kavandatud läbivaatamisel võtta arvesse haavatavate tarbijate, eriti piiratud liikumisvõimega ja puudega isikute olukorda ning kohandada hüvitamise tasemeid, kriteeriume ja mehhanisme, tagades samal ajal, et praeguseid tasemeid ei vähendata; |
| --- | --- |

30.

märgib, et vaatamata olemasolevatele õigusaktidele on tarbijatel reisimisel endiselt sageli raskusi ning nad on sageli haavatavas olukorras, eriti reisi tühistamise või hilinemise korral, ja et need raskused on veelgi suuremad, kui tarbija on puudega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid selleks, et tagada parem teavitamine ja juurdepääs vaidluste lahendamise menetlustele seoses muu hulgas reisijate õiguste ja hindade läbipaistvusega; palub komisjonil reisijate õigusi käsitlevate ELi õigusaktide kavandatud läbivaatamisel võtta arvesse haavatavate tarbijate, eriti piiratud liikumisvõimega ja puudega isikute olukorda ning kohandada hüvitamise tasemeid, kriteeriume ja mehhanisme, tagades samal ajal, et praeguseid tasemeid ei vähendata;

| 31. | märgib, et teenuste digiteerimine võib tähendada seda, et tarbijad, kes erinevatel põhjustel ei pääse internetile juurde või ei saa seda kasutada, võivad sattuda haavatavasse olukorda, kuna nad ei saa täielikult kasutada internetikaubanduse eeliseid ja on seetõttu jäetud välja siseturu olulisest osast, makstes samade toodete eest rohkem või sõltudes teiste abist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama tarbijate usaldust, ületades samal ajal piiriülese e-kaubanduse tõkked tulemusliku poliitika väljatöötamise abil, milles pööratakse kõigi digitaalse lõhe kaotamiseks kavandatud meetmete puhul erilist tähelepanu haavatavate tarbijate vajadustele; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kiirendama Euroopa digitaalarengu tegevuskava vastuvõtmist kõigi ELi kodanike ja tarbijate hüvanguks; rõhutab, et tuleks ergutada kogu ühiskonna ja eriti ettevõtjate jõupingutusi selleks, et teavitada haavatavaid tarbijaid, sealhulgas eakaid tarbijaid, ja võimaldada neil digiteerimise eeliseid täiel määral ära kasutada; |
| --- | --- |

31.

märgib, et teenuste digiteerimine võib tähendada seda, et tarbijad, kes erinevatel põhjustel ei pääse internetile juurde või ei saa seda kasutada, võivad sattuda haavatavasse olukorda, kuna nad ei saa täielikult kasutada internetikaubanduse eeliseid ja on seetõttu jäetud välja siseturu olulisest osast, makstes samade toodete eest rohkem või sõltudes teiste abist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama tarbijate usaldust, ületades samal ajal piiriülese e-kaubanduse tõkked tulemusliku poliitika väljatöötamise abil, milles pööratakse kõigi digitaalse lõhe kaotamiseks kavandatud meetmete puhul erilist tähelepanu haavatavate tarbijate vajadustele; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kiirendama Euroopa digitaalarengu tegevuskava vastuvõtmist kõigi ELi kodanike ja tarbijate hüvanguks; rõhutab, et tuleks ergutada kogu ühiskonna ja eriti ettevõtjate jõupingutusi selleks, et teavitada haavatavaid tarbijaid, sealhulgas eakaid tarbijaid, ja võimaldada neil digiteerimise eeliseid täiel määral ära kasutada;

| 32. | rõhutab, et peamiste tarneturgude liberaliseerimine on suurendanud konkurentsi, millest võib tarbijatel seega kasu olla, kui neid on nõuetekohaselt teavitatud ja nad on suutelised võrdlema hindu ning vahetama teenusepakkujat; märgib, et läbipaistvuse puudumine peamistel tarneturgudel, muu hulgas energia- ja telekommunikatsioonisektoris, on mõningatel juhtudel raskendanud tarbijatel üldiselt ja konkreetsemalt haavatavatel tarbijatel tuvastada, milline tariif vastab kõige paremini nende vajadustele, vahetada teenusepakkujat ja saada aru arvele märgitust; kutsub komisjoni, liikmesriike ja ettevõtjaid üles võtma asjakohaseid meetmeid selle tagamiseks, et tarbijatele üldiselt ja eriti haavatavatele tarbijatele oleks kättesaadav selge, arusaadav ja võrreldav teave tasude, tingimuste ja heastamisvõimaluste kohta ning neil oleks lihtne teenusepakkujat vahetada; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et peamiste tarneturgude liberaliseerimine on suurendanud konkurentsi, millest võib tarbijatel seega kasu olla, kui neid on nõuetekohaselt teavitatud ja nad on suutelised võrdlema hindu ning vahetama teenusepakkujat; märgib, et läbipaistvuse puudumine peamistel tarneturgudel, muu hulgas energia- ja telekommunikatsioonisektoris, on mõningatel juhtudel raskendanud tarbijatel üldiselt ja konkreetsemalt haavatavatel tarbijatel tuvastada, milline tariif vastab kõige paremini nende vajadustele, vahetada teenusepakkujat ja saada aru arvele märgitust; kutsub komisjoni, liikmesriike ja ettevõtjaid üles võtma asjakohaseid meetmeid selle tagamiseks, et tarbijatele üldiselt ja eriti haavatavatele tarbijatele oleks kättesaadav selge, arusaadav ja võrreldav teave tasude, tingimuste ja heastamisvõimaluste kohta ning neil oleks lihtne teenusepakkujat vahetada;

| 33. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ettepanek võtta vastu tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv ja ettepanek võtta vastu tarbijavaidluste veebipõhise lahendamise määrus, mida praegu läbi vaadatakse, võimaldaksid haavatavatele tarbijatele tegeliku juurdepääsu vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismile kas tasuta või võimalikult väikese kuluga; kutsub komisjoni üles kaaluma sobivaid mehhanisme, mille abil tagada, et ELi tasandi kollektiivse õiguskaitsemehhanismi võimaliku loomise kontekstis võetakse piisavalt arvesse haavatavate tarbijate vajadusi ja õigusi; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ettepanek võtta vastu tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv ja ettepanek võtta vastu tarbijavaidluste veebipõhise lahendamise määrus, mida praegu läbi vaadatakse, võimaldaksid haavatavatele tarbijatele tegeliku juurdepääsu vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismile kas tasuta või võimalikult väikese kuluga; kutsub komisjoni üles kaaluma sobivaid mehhanisme, mille abil tagada, et ELi tasandi kollektiivse õiguskaitsemehhanismi võimaliku loomise kontekstis võetakse piisavalt arvesse haavatavate tarbijate vajadusi ja õigusi;

| 34. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd haavatavusega võitlemise ulatusliku ja sidusa poliitilise ja seadusandliku strateegia vastuvõtmisel, võttes arvesse kõigi asjassepuutuvate olukordade mitmekesisust ja keerukust; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd haavatavusega võitlemise ulatusliku ja sidusa poliitilise ja seadusandliku strateegia vastuvõtmisel, võttes arvesse kõigi asjassepuutuvate olukordade mitmekesisust ja keerukust;

*

* *

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

(2)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 64.

(3)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 21.

(4)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(5)  ELT L 364, 9.12.2004, lk 1.

(6)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0453.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0491.

(9)  ELT C 50 E, 21.2.2012, lk 1.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0484.

(11)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(12)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

(13)  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

(14)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 1.

(15)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 25.

(16)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 26.

(17)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 43.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/18

---

Teisipäev, 22. mai 2012Siseturu tulemustabel

P7_TA(2012)0211

Euroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon siseturu tulemustabeli kohta (2011/2155(INI))

2013/C 264 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni avaldatud siseturu tulemustabelit nr 23 (SEC(2011)1128), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni avaldatud siseturu tulemustabelit nr 23 (SEC(2011)1128),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti „Ühtse turu tulemuslikkuse suurendamine: iga-aastane valitsemistavade kontroll 2011”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti „Ühtse turu tulemuslikkuse suurendamine: iga-aastane valitsemistavade kontroll 2011”,

| — | võttes arvesse komisjoni avaldatud siseturu tulemustabelit nr 22 (SEC(2011)0372), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni avaldatud siseturu tulemustabelit nr 22 (SEC(2011)0372),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti „Ühtse turu probleemide tõhusa lahendamise edendamine – SOLVITi potentsiaali kasutamine 10 aasta möödumise puhul selle loomisest”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti „Ühtse turu probleemide tõhusa lahendamise edendamine – SOLVITi potentsiaali kasutamine 10 aasta möödumise puhul selle loomisest”,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete 30. jaanuari 2012. aasta avaldust „Majanduskasvu toetava konsolideerimise ja töökohti loova majanduskasvu suunas”, mis käsitleb ühtse turu haldamist ja kohustust „kiiresti ja täielikult rakendada liikmesriikide tasandil” seda, milles liikmesriigid on juba kokku leppinud, et kasutada ära ühtse turu kõiki võimalusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete 30. jaanuari 2012. aasta avaldust „Majanduskasvu toetava konsolideerimise ja töökohti loova majanduskasvu suunas”, mis käsitleb ühtse turu haldamist ja kohustust „kiiresti ja täielikult rakendada liikmesriikide tasandil” seda, milles liikmesriigid on juba kokku leppinud, et kasutada ära ühtse turu kõiki võimalusi,

| — | võttes arvesse 2010. aasta aruannet võrgustiku SOLVIT arengu ja tulemuste kohta (SEC(2011)0229), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta aruannet võrgustiku SOLVIT arengu ja tulemuste kohta (SEC(2011)0229),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ” (SEC(2011)0467), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ” (SEC(2011)0467),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. novembri 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus. 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. novembri 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus. 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (COM(2010)0608),

| — | võttes arvesse ühtse turu foorumil heakskiidetud Krakówi deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühtse turu foorumil heakskiidetud Krakówi deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Ühtne turg inimeste silme läbi: kodanike ja ettevõtjate 20 põhimuret” (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Ühtne turg inimeste silme läbi: kodanike ja ettevõtjate 20 põhimuret” (SEC(2011)1003),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ” (COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse aastaaruannet katseprojekti „EU Pilot” toimimise kohta (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastaaruannet katseprojekti „EU Pilot” toimimise kohta (COM(2010)0070),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. novembri 2010. aasta teatist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 3 rakendamise kohta (SEC(2010)1371), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. novembri 2010. aasta teatist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 3 rakendamise kohta (SEC(2010)1371),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2009. aasta soovitust ühtse turu toimimise tõhustamise meetmete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2009. aasta soovitust ühtse turu toimimise tõhustamise meetmete kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (2),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni siseturu tulemustabeli kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni siseturu tulemustabeli kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni SOLVITi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni SOLVITi kohta (4),

| — | võttes arvesse professor Mario Monti aruannet „Ühtse turu uus strateegia Euroopa majanduse ja ühiskonna teenistuses”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse professor Mario Monti aruannet „Ühtse turu uus strateegia Euroopa majanduse ja ühiskonna teenistuses”,

| — | võttes arvesse nõukogu (konkurentsivõime – siseturg, tööstus, teadusuuringud ja kosmos) 10. detsembri 2010. aasta järeldusi ühtse turu akti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu (konkurentsivõime – siseturg, tööstus, teadusuuringud ja kosmos) 10. detsembri 2010. aasta järeldusi ühtse turu akti kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0153/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0153/2012),

| A. | arvestades, et toimiva siseturu olulisust rõhutati esimesel ühtse turu foorumil (toimus 2–4. oktoobril 2011 Poolas Krakówis) ning iseäranis Krakówi deklaratsioonis ja parlamendi 1. detsembri 2011. aasta resolutsioonis ühtse turu foorumi tulemuste kohta (5), kus ühtset turgu kirjeldatakse kui kõige jõulisemat vahendit, millega Euroopa Liit tagasi jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomise teele aidata; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et toimiva siseturu olulisust rõhutati esimesel ühtse turu foorumil (toimus 2–4. oktoobril 2011 Poolas Krakówis) ning iseäranis Krakówi deklaratsioonis ja parlamendi 1. detsembri 2011. aasta resolutsioonis ühtse turu foorumi tulemuste kohta (5), kus ühtset turgu kirjeldatakse kui kõige jõulisemat vahendit, millega Euroopa Liit tagasi jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomise teele aidata;

| B. | arvestades, et siseturg ei saa nõuetekohaselt toimida ilma selle toimimist mõjutavate direktiivide nõuetekohase ülevõtmise, kohaldamise ja jõustamiseta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et siseturg ei saa nõuetekohaselt toimida ilma selle toimimist mõjutavate direktiivide nõuetekohase ülevõtmise, kohaldamise ja jõustamiseta;

| C. | arvestades, et on hädavajalik, et liikmesriigid ei võtaks siseturgu reguleerivaid õigusakte riiklikusse õigustikku üle mitte üksnes õigel ajal, vaid ka vastavalt nõuetele, ning arvestades, et kui üks liikmesriik nõudeid ei täida, kahjustab mitte üksnes selle liikmesriigi, vaid kogu liidu majandushuve; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on hädavajalik, et liikmesriigid ei võtaks siseturgu reguleerivaid õigusakte riiklikusse õigustikku üle mitte üksnes õigel ajal, vaid ka vastavalt nõuetele, ning arvestades, et kui üks liikmesriik nõudeid ei täida, kahjustab mitte üksnes selle liikmesriigi, vaid kogu liidu majandushuve;

| D. | arvestades, et Euroopa direktiivide õigeaegsest ja nõuetekohasest ülevõtmisest ei piisa, vaid oluline on ka ELi õiguse korrektne rakendamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa direktiivide õigeaegsest ja nõuetekohasest ülevõtmisest ei piisa, vaid oluline on ka ELi õiguse korrektne rakendamine;

| E. | arvestades, et siseturu tulemustabeli avaldamine on järjepidevalt aidanud edendada ühtse turu eeskirjade ülevõtmist, andes objektiivseid ja olulisi andmeid nende eeskirjade ülevõtmise ja rakendamise kohta liikmesriikides; on siiski seisukohal, et mõned liikmesriigid ei suuda endiselt täita eesmärki võtta Euroopa õigusaktid korrektselt ja õigeaegselt üle riigi õigustikku, mistõttu objektiivsete andmete esitamine peaks jääma siseturu tulemustabeli peamiseks ülesandeks süstemaatilise ja sõltumatu järelevalve kaudu; arvestades, et vaja on rakendada kvalitatiivsemat lähenemisviisi, et näha arvudest kaugemale ning teha kindlaks mahajäämuse põhjused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et siseturu tulemustabeli avaldamine on järjepidevalt aidanud edendada ühtse turu eeskirjade ülevõtmist, andes objektiivseid ja olulisi andmeid nende eeskirjade ülevõtmise ja rakendamise kohta liikmesriikides; on siiski seisukohal, et mõned liikmesriigid ei suuda endiselt täita eesmärki võtta Euroopa õigusaktid korrektselt ja õigeaegselt üle riigi õigustikku, mistõttu objektiivsete andmete esitamine peaks jääma siseturu tulemustabeli peamiseks ülesandeks süstemaatilise ja sõltumatu järelevalve kaudu; arvestades, et vaja on rakendada kvalitatiivsemat lähenemisviisi, et näha arvudest kaugemale ning teha kindlaks mahajäämuse põhjused;

| F. | arvestades, et kuigi siseturu tulemustabelit ja tarbijaturu tulemustabelit kasutatakse erinevates olukordades ning nende puhul kasutatakse eri kohaldamisalaga metoodikat ja eri näitajaid, on neil ühine eesmärk siseturu toimimist parandada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuigi siseturu tulemustabelit ja tarbijaturu tulemustabelit kasutatakse erinevates olukordades ning nende puhul kasutatakse eri kohaldamisalaga metoodikat ja eri näitajaid, on neil ühine eesmärk siseturu toimimist parandada;

| G. | arvestades, et Malta on ELi direktiivide õigel ajal ülevõtmises parimaid tulemusi saavutanud ning Belgia kuulub viimaste hulka, olles suurendanud oma niigi suurt mahajäämust ülevõtmises; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Malta on ELi direktiivide õigel ajal ülevõtmises parimaid tulemusi saavutanud ning Belgia kuulub viimaste hulka, olles suurendanud oma niigi suurt mahajäämust ülevõtmises;

| H. | arvestades, et vaid Eestil on siseturu „tervisekontrolli” kõigis valdkondades ette näidata head tulemused; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vaid Eestil on siseturu „tervisekontrolli” kõigis valdkondades ette näidata head tulemused;

| I. | arvestades, et ehkki väikese haldusaparaadiga riikidel on piiratud ressursid keeruliste õigusloometoimikutega tegelemiseks, on väikesed liikmesriigid, näiteks Malta, sellele vaatamata suutnud kinni pidada ülevõtmistähtaegadest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ehkki väikese haldusaparaadiga riikidel on piiratud ressursid keeruliste õigusloometoimikutega tegelemiseks, on väikesed liikmesriigid, näiteks Malta, sellele vaatamata suutnud kinni pidada ülevõtmistähtaegadest;

| J. | arvestades, et praegune ülevõtmise mahajäämuse keskmine näitaja 1,2 % on taas kord suurem riigipeade ja valitsusjuhtide 2007. aastal kokkulepitud 1 % eesmärgist, peab kahetsusväärseks suundumust, mis näitab ülevõtmise mahajäämuse suurenemist, ning julgustab liikmesriike suunama rohkem vahendeid selle suundumuse vastu võitlemiseks, kuid märgib samas, et mitmed liikmesriigid on vähendanud ülevõtmist ootavate direktiivide arvu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et praegune ülevõtmise mahajäämuse keskmine näitaja 1,2 % on taas kord suurem riigipeade ja valitsusjuhtide 2007. aastal kokkulepitud 1 % eesmärgist, peab kahetsusväärseks suundumust, mis näitab ülevõtmise mahajäämuse suurenemist, ning julgustab liikmesriike suunama rohkem vahendeid selle suundumuse vastu võitlemiseks, kuid märgib samas, et mitmed liikmesriigid on vähendanud ülevõtmist ootavate direktiivide arvu;

| K. | arvestades, et 85 direktiivi on vähemalt ühes liikmesriigis veel üle võtmata (killustumistegur on 6 %) ega saa seepärast ühtset turgu täiel määral mõjutada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 85 direktiivi on vähemalt ühes liikmesriigis veel üle võtmata (killustumistegur on 6 %) ega saa seepärast ühtset turgu täiel määral mõjutada;

| L. | arvestades, et kahe direktiivi puhul on ülevõtmistähtaega ületatud rohkem kui kahe aasta võrra, mis tähendab riigipeade ja valitsusjuhtide 2007. aastal seatud täisleppimatuse eesmärgi otsest eiramist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kahe direktiivi puhul on ülevõtmistähtaega ületatud rohkem kui kahe aasta võrra, mis tähendab riigipeade ja valitsusjuhtide 2007. aastal seatud täisleppimatuse eesmärgi otsest eiramist;

| M. | arvestades, et puudulikult ülevõetud direktiive on keskmiselt 0,8 %, vaatamata tõsiasjale, et komisjon toonitas ühtse turu aktis vajadust selge ja otsustava poliitika järele, mis oleks suunatud siseriikliku õiguse vastavuse puudujääkidele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et puudulikult ülevõetud direktiive on keskmiselt 0,8 %, vaatamata tõsiasjale, et komisjon toonitas ühtse turu aktis vajadust selge ja otsustava poliitika järele, mis oleks suunatud siseriikliku õiguse vastavuse puudujääkidele;

| N. | arvestades, et viimase paari kuu jooksul on vähemalt seitsmes liikmesriigis süvenenud mahajäämus ELi direktiivide ülevõtmisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et viimase paari kuu jooksul on vähemalt seitsmes liikmesriigis süvenenud mahajäämus ELi direktiivide ülevõtmisel;

| O. | arvestades, et ülevõtmise kvaliteedi kohta on vaja täpsemat teavet; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ülevõtmise kvaliteedi kohta on vaja täpsemat teavet;

| P. | arvestades, et vastuvõetud õigusaktide koostamise parem kvaliteet aitaks vähendada viivitusi ELi õigustiku ülevõtmises; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vastuvõetud õigusaktide koostamise parem kvaliteet aitaks vähendada viivitusi ELi õigustiku ülevõtmises;

| Q. | arvestades, et Lissaboni leping andis esimest korda võimaluse rakendada ülevõtmismeetmete teatamata jätmise korral Euroopa Kohtu määratud vahetut karistust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Lissaboni leping andis esimest korda võimaluse rakendada ülevõtmismeetmete teatamata jätmise korral Euroopa Kohtu määratud vahetut karistust;

| R. | arvestades, et komisjon, Euroopa Parlament, liikmesriikide parlamendid ja ametiasutused peavad rohkem pingutama, et kodanike õigusi määratleda, neid nende õigustest teavitada ja aidata neil oma õigusi kehtestada, võimaldades sel viisil ka siseturul paremini toimida; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et komisjon, Euroopa Parlament, liikmesriikide parlamendid ja ametiasutused peavad rohkem pingutama, et kodanike õigusi määratleda, neid nende õigustest teavitada ja aidata neil oma õigusi kehtestada, võimaldades sel viisil ka siseturul paremini toimida;

| S. | arvestades asjaolu, et kui siseturu eeskirju kohaldatakse vääralt, võib tõhusate kahju hüvitamise süsteemide puudumine vähendada kodanike õiguste tulemuslikkust, sundides neid algatama enda kaitseks pikka ja aeglast kohtumenetlust; |
| --- | --- |

S.

arvestades asjaolu, et kui siseturu eeskirju kohaldatakse vääralt, võib tõhusate kahju hüvitamise süsteemide puudumine vähendada kodanike õiguste tulemuslikkust, sundides neid algatama enda kaitseks pikka ja aeglast kohtumenetlust;

| T. | arvestades, et siseturu eeskirjade nõuetekohase kohaldamise eest vastutavate ametiasutuste ning väära kohaldamise korral kahjude hüvitamise eest vastutavate ametiasutuste vahel peab toimima sujuv parimate tavade ja teabe vahetamine; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et siseturu eeskirjade nõuetekohase kohaldamise eest vastutavate ametiasutuste ning väära kohaldamise korral kahjude hüvitamise eest vastutavate ametiasutuste vahel peab toimima sujuv parimate tavade ja teabe vahetamine;

| U. | arvestades, et võrgustiku SOLVIT rajasid komisjon ja liikmesriigid 2002. aastal eesmärgiga lahendada kodanike ja ettevõtjate probleeme, mida põhjustab siseturgu reguleerivate õigusaktide väär kohaldamine; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et võrgustiku SOLVIT rajasid komisjon ja liikmesriigid 2002. aastal eesmärgiga lahendada kodanike ja ettevõtjate probleeme, mida põhjustab siseturgu reguleerivate õigusaktide väär kohaldamine;

| V. | arvestades, et SOLVIT on probleemide lahendamise sidusvõrgustik, milles ELi liikmesriigid (ning Norra, Island ja Liechtenstein) teevad koostööd, et ilma kohtumenetluseta lahendada kodanike ja ettevõtjate probleeme, mis on tekkinud sellest, et liikmesriikide ametiasutused on siseturgu reguleerivaid õigusakte vääralt kohaldanud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et SOLVIT on probleemide lahendamise sidusvõrgustik, milles ELi liikmesriigid (ning Norra, Island ja Liechtenstein) teevad koostööd, et ilma kohtumenetluseta lahendada kodanike ja ettevõtjate probleeme, mis on tekkinud sellest, et liikmesriikide ametiasutused on siseturgu reguleerivaid õigusakte vääralt kohaldanud;

| W. | arvestades, et SOLVIT on edukas süsteem, mille abil mitteametlikult hüvitatakse kahju keskmiselt kümne nädala jooksul, ning arvestades, et SOLVITi edukus siseturu probleemide lahendamisel võiks olla hea eeskuju näiteks teiste ühtse turu abiteenuste jaoks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et SOLVIT on edukas süsteem, mille abil mitteametlikult hüvitatakse kahju keskmiselt kümne nädala jooksul, ning arvestades, et SOLVITi edukus siseturu probleemide lahendamisel võiks olla hea eeskuju näiteks teiste ühtse turu abiteenuste jaoks;

| X. | arvestades, et maksimaalse tõhususe ja parimate tulemuste saavutamiseks on oluline tugevdada ja jätkuvalt arendada SOLVITi esindatust ning võimekust kõikidel riiklike ametiasutuste tasanditel; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et maksimaalse tõhususe ja parimate tulemuste saavutamiseks on oluline tugevdada ja jätkuvalt arendada SOLVITi esindatust ning võimekust kõikidel riiklike ametiasutuste tasanditel;

| Y. | arvestades, et SOLVIT peaks täiendama rikkumismenetluste juriidilist käsitlemist komisjonis, juhtides komisjoni tähelepanu konkreetsetele probleemidele seoses ELi õigustiku ülevõtmise ja kohaldamisega liikmesriikides; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et SOLVIT peaks täiendama rikkumismenetluste juriidilist käsitlemist komisjonis, juhtides komisjoni tähelepanu konkreetsetele probleemidele seoses ELi õigustiku ülevõtmise ja kohaldamisega liikmesriikides;

| Z. | arvestades, et komisjon valmistab ette uut strateegiat, millega SOLVITit tugevdada; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et komisjon valmistab ette uut strateegiat, millega SOLVITit tugevdada;

Siseturu õigusraamistiku loomine

| 1. | tunnustab siseturu tulemustabelit ja SOLVITit kui olulisi vahendeid, mis vaatamata oma erinevale olemusele aitavad jälgida ja tuvastada probleeme ELi õigustiku ülevõtmises ja kohaldamises, aga tuvastada ka siseturu puudusi ja kitsaskohti, et edendada meetmete võtmist paremini toimiva siseturu huvides; |
| --- | --- |

1.

tunnustab siseturu tulemustabelit ja SOLVITit kui olulisi vahendeid, mis vaatamata oma erinevale olemusele aitavad jälgida ja tuvastada probleeme ELi õigustiku ülevõtmises ja kohaldamises, aga tuvastada ka siseturu puudusi ja kitsaskohti, et edendada meetmete võtmist paremini toimiva siseturu huvides;

| 2. | kinnitab, et siseturgu reguleerivate õigusaktide õigeaegne ja nõuetekohane ülevõtmine ja rakendamine on oluline eeldus, mis aitab jõuda eduka siseturuni, mis omakorda on suurema konkurentsivõime ja majanduskasvu peamine mõjur, eeskätt majanduskriisi ajal; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et siseturgu reguleerivate õigusaktide õigeaegne ja nõuetekohane ülevõtmine ja rakendamine on oluline eeldus, mis aitab jõuda eduka siseturuni, mis omakorda on suurema konkurentsivõime ja majanduskasvu peamine mõjur, eeskätt majanduskriisi ajal;

| 3. | kiidab heaks tõsiasja, et komisjon liitis siseturu tulemustabelit, „Teie Euroopat”, „Teie Euroopa Nõuannet”, SOLVITit, siseturu infosüsteemi (IMI) ja ühtseid kontaktpunkte käsitlevad aruanded üheks terviklikuks aruandeks, iga-aastaseks valitsemistavade kontrolliks, mis aitab siseturu toimimist lugejasõbralikult ja terviklikult hinnata; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks tõsiasja, et komisjon liitis siseturu tulemustabelit, „Teie Euroopat”, „Teie Euroopa Nõuannet”, SOLVITit, siseturu infosüsteemi (IMI) ja ühtseid kontaktpunkte käsitlevad aruanded üheks terviklikuks aruandeks, iga-aastaseks valitsemistavade kontrolliks, mis aitab siseturu toimimist lugejasõbralikult ja terviklikult hinnata;

| 4. | on seisukohal, et liikmesriikide edusammude pidev ja sage jälgimine on üks peamisi tegureid, mis innustab neid oma jõupingutusi suurendama; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni avalduse üle, et siseturu tulemustabel avaldatakse ka edaspidi igal aastal suvel või suve paiku; täheldab siiski murega, et eraldi aruanded iga-aastase valitsemistavade kontrolli kõigi erinevate aspektide kohta võivad viia tähelepanu ühtselt lähenemiselt kõrvale ning kallutada komisjoni talitusi pigem iga-aastases valitsemistavade kontrollis esile tõstetud probleemide kohta aruannete koostamise kui nende lahendamise poole; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et liikmesriikide edusammude pidev ja sage jälgimine on üks peamisi tegureid, mis innustab neid oma jõupingutusi suurendama; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni avalduse üle, et siseturu tulemustabel avaldatakse ka edaspidi igal aastal suvel või suve paiku; täheldab siiski murega, et eraldi aruanded iga-aastase valitsemistavade kontrolli kõigi erinevate aspektide kohta võivad viia tähelepanu ühtselt lähenemiselt kõrvale ning kallutada komisjoni talitusi pigem iga-aastases valitsemistavade kontrollis esile tõstetud probleemide kohta aruannete koostamise kui nende lahendamise poole;

| 5. | nõuab, et nõukogu võtaks ülesandeks vähendada veelgi ülevõtmisel esinevat mahajäämust, kuid seaks samas realistlikumad ülevõtmise ja rakendamisega seotud eesmärgid, mida liikmesriigid peavad täitma; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et nõukogu võtaks ülesandeks vähendada veelgi ülevõtmisel esinevat mahajäämust, kuid seaks samas realistlikumad ülevõtmise ja rakendamisega seotud eesmärgid, mida liikmesriigid peavad täitma;

| 6. | kutsub liikmesriike üles nende osalusel koostatud direktiive tõsiselt võtma ning täitma ka tegelikkuses Euroopa Liidu aluslepingutes võetud kohustusi; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike üles nende osalusel koostatud direktiive tõsiselt võtma ning täitma ka tegelikkuses Euroopa Liidu aluslepingutes võetud kohustusi;

| 7. | väljendab heameelt, et ülevõtmistähtaja pikalt ületanud direktiivide arvu vähendamises on tehtud märgatavaid edusamme, ning kutsub liikmesriike üles jätkama sellega seoses oma jõupingutusi; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt, et ülevõtmistähtaja pikalt ületanud direktiivide arvu vähendamises on tehtud märgatavaid edusamme, ning kutsub liikmesriike üles jätkama sellega seoses oma jõupingutusi;

| 8. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles siseturu nõuandekomitee tegevuse raames üle vaatama võimalusi, kuidas parandada komisjoni ja liikmesriikide koostööd, aga ka kuidas parimal viisil vahetada häid tavasid ning esitleda edukaid mehhanisme, mida liikmesriigid on rakendanud; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles siseturu nõuandekomitee tegevuse raames üle vaatama võimalusi, kuidas parandada komisjoni ja liikmesriikide koostööd, aga ka kuidas parimal viisil vahetada häid tavasid ning esitleda edukaid mehhanisme, mida liikmesriigid on rakendanud;

| 9. | kutsub komisjoni üles klassifitseerima siseturu tulemustabeli raames oluliste rikkumiste tüüpe vastavalt sellele, kas need on kergesti lahendatavad rikkumised või sellised, mis toovad komisjoni ja liikmesriikide vahel kaasa otsesed lahkarvamused; julgustab komisjoni ja liikmesriike võtma meetmeid nende lahkarvamuste põhjuste väljaselgitamiseks ning lahkarvamuste ületamiseks; palub, et komisjon esitaks eriti vaieldavate juhtumite puhul vajaduse korral ettepanekud ELi õigusaktide muudatusteks, et lahendada vaieldavad tõlgendamisprobleemid; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles klassifitseerima siseturu tulemustabeli raames oluliste rikkumiste tüüpe vastavalt sellele, kas need on kergesti lahendatavad rikkumised või sellised, mis toovad komisjoni ja liikmesriikide vahel kaasa otsesed lahkarvamused; julgustab komisjoni ja liikmesriike võtma meetmeid nende lahkarvamuste põhjuste väljaselgitamiseks ning lahkarvamuste ületamiseks; palub, et komisjon esitaks eriti vaieldavate juhtumite puhul vajaduse korral ettepanekud ELi õigusaktide muudatusteks, et lahendada vaieldavad tõlgendamisprobleemid;

| 10. | võtab teadmiseks edu, mida komisjon on saavutanud katseprojektiga „EU Pilot”; hoiatab siiski, et kuigi selle tulemusena võib rikkumisjuhtumite arv olla vähenenud, võib see tekitada komisjonile formaalse rikkumismenetluse kõige keerulisemaid juhtumeid, mis võib olla ka rikkumiste pikema kestuse põhjus; kardab, et selle tagajärjel tekivad siseturuga seotud lünkade täitmises pikemad viivitused; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks edu, mida komisjon on saavutanud katseprojektiga „EU Pilot”; hoiatab siiski, et kuigi selle tulemusena võib rikkumisjuhtumite arv olla vähenenud, võib see tekitada komisjonile formaalse rikkumismenetluse kõige keerulisemaid juhtumeid, mis võib olla ka rikkumiste pikema kestuse põhjus; kardab, et selle tagajärjel tekivad siseturuga seotud lünkade täitmises pikemad viivitused;

| 11. | märgib, et ligi 50 % pooleliolevatest rikkumismenetlustest on seotud maksustamis- ja keskkonnaküsimustega; kutsub liikmesriike pöörama erilist tähelepanu ELi eeskirjade paremale ja õigeaegsemale ülevõtmisele ja rakendamisele nendes kahes valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

märgib, et ligi 50 % pooleliolevatest rikkumismenetlustest on seotud maksustamis- ja keskkonnaküsimustega; kutsub liikmesriike pöörama erilist tähelepanu ELi eeskirjade paremale ja õigeaegsemale ülevõtmisele ja rakendamisele nendes kahes valdkonnas;

| 12. | kutsub komisjoni üles tagama ELi õigustiku rikkumise kiire lahendamise rikkumismenetluse teel; palub komisjonil kehtestada kiirendatud rikkumismenetluse ning kaaluda võimalust luua komisjoni sees sõltumatu organ, mis vastutab süüdistuste esitamise eest siseturu rikkumisjuhtumite korral ning rikkumismenetluste läbiviimise eest, kui volinike kolleegium on selleks heakskiidu andnud; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles tagama ELi õigustiku rikkumise kiire lahendamise rikkumismenetluse teel; palub komisjonil kehtestada kiirendatud rikkumismenetluse ning kaaluda võimalust luua komisjoni sees sõltumatu organ, mis vastutab süüdistuste esitamise eest siseturu rikkumisjuhtumite korral ning rikkumismenetluste läbiviimise eest, kui volinike kolleegium on selleks heakskiidu andnud;

| 13. | kutsub komisjoni üles kasutama SOLVITit rohkem esimese lahendusena kaebuste puhul, mis käsitlevad ELi õigustiku väärkohaldamist piiriüleses kontekstis; kutsub komisjoni samuti üles tagama, et juhtumitega, mida SOLVITiga lahendada ei saanud, tegeletaks asjakohasel viisil; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles kasutama SOLVITit rohkem esimese lahendusena kaebuste puhul, mis käsitlevad ELi õigustiku väärkohaldamist piiriüleses kontekstis; kutsub komisjoni samuti üles tagama, et juhtumitega, mida SOLVITiga lahendada ei saanud, tegeletaks asjakohasel viisil;

| 14. | kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike ELi õigustiku ülevõtmises, töötades välja sellised vahendid nagu ülevõtmisjuhised ja kasutajatugi ülevõtmisega seonduvate probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike ELi õigustiku ülevõtmises, töötades välja sellised vahendid nagu ülevõtmisjuhised ja kasutajatugi ülevõtmisega seonduvate probleemide lahendamiseks;

| 15. | märgib, et rikkumismenetluse keskmine kestus on liiga pikk, ning palub, et komisjon võtaks tõhusad meetmed, et seda aega lühendada; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile selliste meetmete kohta aru; |
| --- | --- |

15.

märgib, et rikkumismenetluse keskmine kestus on liiga pikk, ning palub, et komisjon võtaks tõhusad meetmed, et seda aega lühendada; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile selliste meetmete kohta aru;

| 16. | kutsub komisjoni üles uurima uusi võimalusi, mille abil tagada liikmesriikides kohtuotsuste ja menetluste õigeaegne ja täielik järgimine; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles uurima uusi võimalusi, mille abil tagada liikmesriikides kohtuotsuste ja menetluste õigeaegne ja täielik järgimine;

| 17. | kutsub komisjoni üles täiendama siseturu tulemustabelit seda samas liialt keerukaks muutmata uute lisakriteeriumidega, et jälgida kehtivate õigusaktide nõuetekohast rakendamist; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles täiendama siseturu tulemustabelit seda samas liialt keerukaks muutmata uute lisakriteeriumidega, et jälgida kehtivate õigusaktide nõuetekohast rakendamist;

| 18. | kutsub komisjoni üles kajastama siseturu tulemustabelis algatatud rikkumismenetluste arvu muutust eri sektorites võrreldes eelnenud tulemustabeliga ning esitama algatatud menetluste arvus toimunud olulisimate muutuste põhjuste analüüsi; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles kajastama siseturu tulemustabelis algatatud rikkumismenetluste arvu muutust eri sektorites võrreldes eelnenud tulemustabeliga ning esitama algatatud menetluste arvus toimunud olulisimate muutuste põhjuste analüüsi;

| 19. | kutsub liikmesriike üles uutele jõupingutustele, et oma eesmärke paremini täita; kinnitab, et siseturu väljakujundamine olemasolevate ja uute õigusaktide parema ja õigeaegsema ülevõtmise abil on tõhus võimalus majanduskriisile vastu seista; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles uutele jõupingutustele, et oma eesmärke paremini täita; kinnitab, et siseturu väljakujundamine olemasolevate ja uute õigusaktide parema ja õigeaegsema ülevõtmise abil on tõhus võimalus majanduskriisile vastu seista;

| 20. | rõhutab, et liikmesriigid peavad edaspidi jätkama ülevõtmise mahajäämuse vähendamist, et viia see kooskõlla eesmärgiga 1 %; märgib, et erilist tähelepanu tuleb pöörata neile direktiividele, mille puhul on ülevõtmistähtaega ületatud rohkem kui ühe aasta võrra, et vähendada märkimisväärselt ülevõtmise mahajäämust; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et liikmesriigid peavad edaspidi jätkama ülevõtmise mahajäämuse vähendamist, et viia see kooskõlla eesmärgiga 1 %; märgib, et erilist tähelepanu tuleb pöörata neile direktiividele, mille puhul on ülevõtmistähtaega ületatud rohkem kui ühe aasta võrra, et vähendada märkimisväärselt ülevõtmise mahajäämust;

| 21. | kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile aru sellest, kuidas ta rakendab Lissaboni lepingu artikli 260 lõiget 3, milles käsitletakse Euroopa Kohtu õigust määrata esimese astmena kohesed trahvid, kui on tuvastatud, et liikmesriigid on taganenud oma kohustusest võtta üle ELi õigusaktid; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile aru sellest, kuidas ta rakendab Lissaboni lepingu artikli 260 lõiget 3, milles käsitletakse Euroopa Kohtu õigust määrata esimese astmena kohesed trahvid, kui on tuvastatud, et liikmesriigid on taganenud oma kohustusest võtta üle ELi õigusaktid;

| 22. | kutsub komisjoni üles esitama hinnanguid tähelepanekute kohta, mis lähtuvad Euroopa Parlamendile esitatud ja ühtse turu probleeme käsitlevatest petitsioonidest ning kaasama need iga-aastasesse valitsemistavade kontrolli; rõhutab, et petitsioonide menetlemisele tuleb ELi õigusloome protsessi parandamiseks ja kodanikele lähemale toomiseks rohkem tähelepanu pöörata; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles esitama hinnanguid tähelepanekute kohta, mis lähtuvad Euroopa Parlamendile esitatud ja ühtse turu probleeme käsitlevatest petitsioonidest ning kaasama need iga-aastasesse valitsemistavade kontrolli; rõhutab, et petitsioonide menetlemisele tuleb ELi õigusloome protsessi parandamiseks ja kodanikele lähemale toomiseks rohkem tähelepanu pöörata;

| 23. | märgib, et Lissaboni lepingu jõustumine on andnud Euroopa Parlamendile suuremad volitused ELi õigusakte struktureerida ja läbi vaadata; nõuab, et siseturu tulemustabelis esitatud tulemused kajastuksid Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahelises struktureeritud dialoogis; |
| --- | --- |

23.

märgib, et Lissaboni lepingu jõustumine on andnud Euroopa Parlamendile suuremad volitused ELi õigusakte struktureerida ja läbi vaadata; nõuab, et siseturu tulemustabelis esitatud tulemused kajastuksid Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahelises struktureeritud dialoogis;

| 24. | kutsub komisjoni üles tagama vastavustabelite avalikustamise, nõudma, et liikmesriigid annavad formaalse nõusoleku arvuliste sihttasemete vähendamisele, millega piiratakse riigisisesesse õigusesse ülevõtmise puudujääki 0,5 %-le ning siseriikliku õiguse vastavuse puudujääki 0,5 %-le, ning tagama tõhusama rikkumismenetluse kohaldamise, kehtestades iga menetlusetapi kohta arvulised sihttasemed, sest nagu komisjon ühtse turu aktis märkis, on need ühtse turu eeskirjade nõuetekohase ja täieliku kohaldamise seisukohalt vajalikud; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles tagama vastavustabelite avalikustamise, nõudma, et liikmesriigid annavad formaalse nõusoleku arvuliste sihttasemete vähendamisele, millega piiratakse riigisisesesse õigusesse ülevõtmise puudujääki 0,5 %-le ning siseriikliku õiguse vastavuse puudujääki 0,5 %-le, ning tagama tõhusama rikkumismenetluse kohaldamise, kehtestades iga menetlusetapi kohta arvulised sihttasemed, sest nagu komisjon ühtse turu aktis märkis, on need ühtse turu eeskirjade nõuetekohase ja täieliku kohaldamise seisukohalt vajalikud;

| 25. | kutsub liikmesriike üles järjekindlalt esitama nõuetekohaseid vastavustabeleid, mis näitavad, mil viisil kohaldatakse siseturu direktiive riiklikes eeskirjades; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles järjekindlalt esitama nõuetekohaseid vastavustabeleid, mis näitavad, mil viisil kohaldatakse siseturu direktiive riiklikes eeskirjades;

| 26. | kutsub komisjoni üles võtma meetmeid Euroopa õigusaktide koostamise kvaliteedi parandamiseks; väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida tehakse parema ja arukama õigusloome nimel, ning julgustab kõiki kolme seadusandlikus protsessis osalevat institutsiooni püüdlema pidevalt selle poole, et parandada ühiselt loodavate õigusaktide kvaliteeti; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles võtma meetmeid Euroopa õigusaktide koostamise kvaliteedi parandamiseks; väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida tehakse parema ja arukama õigusloome nimel, ning julgustab kõiki kolme seadusandlikus protsessis osalevat institutsiooni püüdlema pidevalt selle poole, et parandada ühiselt loodavate õigusaktide kvaliteeti;

Ühtse turu loomine ettevõtetele ja kodanikele

| 27. | kutsub komisjoni üles otsima viise, kuidas suurendada koordineerimist ja praktilist koostööd selliste vahendite vahel nagu SOLVIT, „Teie Euroopa Nõuanne”, Euroopa Ettevõtlusvõrgustik, Euroopa tarbijakeskused, Euroopa tööturuasutuste võrgustik, IMI, infovõrgustik Europe Direct ning ühtsed kontaktpunktid, et vältida tegevuse ja ressursside dubleerimist ning saavutada seeläbi tõhusam haldamine; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles otsima viise, kuidas suurendada koordineerimist ja praktilist koostööd selliste vahendite vahel nagu SOLVIT, „Teie Euroopa Nõuanne”, Euroopa Ettevõtlusvõrgustik, Euroopa tarbijakeskused, Euroopa tööturuasutuste võrgustik, IMI, infovõrgustik Europe Direct ning ühtsed kontaktpunktid, et vältida tegevuse ja ressursside dubleerimist ning saavutada seeläbi tõhusam haldamine;

| 28. | kutsub komisjoni üles pakkuma välja viise, kuidas ühendada selliseid vahendeid nagu SOLVIT paremini Euroopa Parlamendi petitsiooniprotsessiga; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles pakkuma välja viise, kuidas ühendada selliseid vahendeid nagu SOLVIT paremini Euroopa Parlamendi petitsiooniprotsessiga;

| 29. | rõhutab, et SOLVITi võrgustik on aastate jooksul osutunud lihtsaks, kiireks ja kulutõhusaks vahendiks, mis aitab lahendada siseturu eeskirjade väärkohaldamise tõttu kodanikele ja ettevõtjatele tekkivaid probleeme; märgib siiski, et SOLVITi võrgustik on suuresti killustunud ja vähe kasutatud; nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks rohkem koolitustele, hariduse andmisele ja parimate tavade vahetamisele SOLVITi võrgustikus töötavate inimeste vahel; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et SOLVITi võrgustik on aastate jooksul osutunud lihtsaks, kiireks ja kulutõhusaks vahendiks, mis aitab lahendada siseturu eeskirjade väärkohaldamise tõttu kodanikele ja ettevõtjatele tekkivaid probleeme; märgib siiski, et SOLVITi võrgustik on suuresti killustunud ja vähe kasutatud; nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks rohkem koolitustele, hariduse andmisele ja parimate tavade vahetamisele SOLVITi võrgustikus töötavate inimeste vahel;

| 30. | kutsub liikmesriike üles tagama, et otsuste elluviimise kindlustamiseks oleks SOLVITi keskused varustatud asjakohase personaliga ning riiklike ametiasutuste kõikide astmetega ning komisjoni eri talitustega toimiks piisav kooskõlastamine ja teabevahetus; kutsub komisjoni üles ajakohastama komisjoni 2001. aasta soovitust siseturu probleemide lahendamise võrgustiku SOLVIT kasutamise põhimõtete kohta kooskõlas sellega, mis on kavandatud komisjoni talituste töödokumendis „Probleemide tõhusa lahendamise tugevdamine ühtsel turul”; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles tagama, et otsuste elluviimise kindlustamiseks oleks SOLVITi keskused varustatud asjakohase personaliga ning riiklike ametiasutuste kõikide astmetega ning komisjoni eri talitustega toimiks piisav kooskõlastamine ja teabevahetus; kutsub komisjoni üles ajakohastama komisjoni 2001. aasta soovitust siseturu probleemide lahendamise võrgustiku SOLVIT kasutamise põhimõtete kohta kooskõlas sellega, mis on kavandatud komisjoni talituste töödokumendis „Probleemide tõhusa lahendamise tugevdamine ühtsel turul”;

| 31. | märgib, et sotsiaalkindlustusmenetlused on kodanike üks peamisi probleeme, mis pärsib töötajate liikuvust Euroopas; nõuab, et rohkem SOLVITi vahendeid suunataks sotsiaalkindlustuse juhtumite lahendamisele; |
| --- | --- |

31.

märgib, et sotsiaalkindlustusmenetlused on kodanike üks peamisi probleeme, mis pärsib töötajate liikuvust Euroopas; nõuab, et rohkem SOLVITi vahendeid suunataks sotsiaalkindlustuse juhtumite lahendamisele;

| 32. | rõhutab, et seotud partnerite osalemine SOLVITi raamistikus on väga tähtis, eriti SOLVITi keskuste koormuse vähendamiseks; rõhutab, et koostöö seotud partneritega on varem edukaks osutunud, muu hulgas tänu nende otsesidemetele kodanike ja ettevõtjatega; palub komisjonil seetõttu tagada, et seotud partnerite juurdepääs SOLVITile säiliks täies ulatuses; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et seotud partnerite osalemine SOLVITi raamistikus on väga tähtis, eriti SOLVITi keskuste koormuse vähendamiseks; rõhutab, et koostöö seotud partneritega on varem edukaks osutunud, muu hulgas tänu nende otsesidemetele kodanike ja ettevõtjatega; palub komisjonil seetõttu tagada, et seotud partnerite juurdepääs SOLVITile säiliks täies ulatuses;

| 33. | kutsub komisjoni üles tegema jätkuvaid jõupingutusi selle nimel, et pakkuda kodanikele ja ettevõtjatele ühtset virtuaalset teabepaketti ning kasutajatoe teenuseid, arendades selleks iseäranis portaali „Teie Euroopa” kui ühtset veebijuurdepääsu kogu teabele ja toele; märgib siiski, kui oluline on otsene inimkontakt ning soovitab seoses sellega täiendada neid jõupingutusi igas liikmesriigis komisjoni esinduse kaudu loodud ühtse kontaktpunktiga kodanike ja tarbijate jaoks; on seisukohal, et SOLVITi, „Teie Euroopa Nõuande”, Euroopa ettevõtlusvõrgustiku, Euroopa tarbijakeskuste ja Euroopa tööturuasutuste võrgustiku kontaktametnike koondamine esindustesse täidaks seda eesmärki ning võimaldaks paremat kooskõlastatust ja sidusust; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles tegema jätkuvaid jõupingutusi selle nimel, et pakkuda kodanikele ja ettevõtjatele ühtset virtuaalset teabepaketti ning kasutajatoe teenuseid, arendades selleks iseäranis portaali „Teie Euroopa” kui ühtset veebijuurdepääsu kogu teabele ja toele; märgib siiski, kui oluline on otsene inimkontakt ning soovitab seoses sellega täiendada neid jõupingutusi igas liikmesriigis komisjoni esinduse kaudu loodud ühtse kontaktpunktiga kodanike ja tarbijate jaoks; on seisukohal, et SOLVITi, „Teie Euroopa Nõuande”, Euroopa ettevõtlusvõrgustiku, Euroopa tarbijakeskuste ja Euroopa tööturuasutuste võrgustiku kontaktametnike koondamine esindustesse täidaks seda eesmärki ning võimaldaks paremat kooskõlastatust ja sidusust;

| 34. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid portaali „Teie Euroopa” tutvustamiseks riiklikes ametiasutustes ning koostöö arendamiseks portaali „Teie Euroopa” ja riiklike ametiasutuste internetilehekülgede vahel; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid portaali „Teie Euroopa” tutvustamiseks riiklikes ametiasutustes ning koostöö arendamiseks portaali „Teie Euroopa” ja riiklike ametiasutuste internetilehekülgede vahel;

| 35. | kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike, et need veel enam toetaksid ühtseid kontaktpunkte, kus kodanikel on võimalik saada teavet kindlal ja kasutajasõbralikul viisil, samal ajal kindlustades ja väärtustades täiel määral teabe jagamise sünergiat Euroopa tasandil, nagu on seda nõuandeteenistus „Teie Euroopa Nõuanne”; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike, et need veel enam toetaksid ühtseid kontaktpunkte, kus kodanikel on võimalik saada teavet kindlal ja kasutajasõbralikul viisil, samal ajal kindlustades ja väärtustades täiel määral teabe jagamise sünergiat Euroopa tasandil, nagu on seda nõuandeteenistus „Teie Euroopa Nõuanne”;

| 36. | kutsub komisjoni üles andma aru sellest, kui teostatav on saata komisjoni töötajad iga liikmesriigi ühtsetesse kontaktpunktidesse; on seisukohal, et see võiks olla lahendus personaliprobleemile, mida SOLVIT mitme liikmesriigi ametiasutuses on tuvastanud; kutsub komisjoni üles kaaluma, kui teostatav on SOLVITile konkreetse õigusliku aluse andmine; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles andma aru sellest, kui teostatav on saata komisjoni töötajad iga liikmesriigi ühtsetesse kontaktpunktidesse; on seisukohal, et see võiks olla lahendus personaliprobleemile, mida SOLVIT mitme liikmesriigi ametiasutuses on tuvastanud; kutsub komisjoni üles kaaluma, kui teostatav on SOLVITile konkreetse õigusliku aluse andmine;

| 37. | kutsub komisjoni üles tagama, et kõigis liikmesriikides luuakse e-valitsuse portaalide kaudu internetipõhised ühtsed kontaktpunktid liikmesriigi ametlikus keeles ja inglise keeles; märgib, et ühtsed kontaktpunktid on keskse tähtsusega teenuste direktiivi rakendamiseks; avaldab kahetsust tõsiasja üle, et ainult kolmandik e-valitsuse portaalidest võimaldab juurdepääsu elektroonilistele menetlustele; kutsub liikmesriike üles pakkuma kasutajasõbralikku teavet mitmes ELi ametlikus keeles internetis kehtivate halduseeskirjade ja menetluste kohta, mis käsitlevad teenuste osutamist, eesmärgiga edendada Euroopas piiriülest ettevõtlust; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles tagama, et kõigis liikmesriikides luuakse e-valitsuse portaalide kaudu internetipõhised ühtsed kontaktpunktid liikmesriigi ametlikus keeles ja inglise keeles; märgib, et ühtsed kontaktpunktid on keskse tähtsusega teenuste direktiivi rakendamiseks; avaldab kahetsust tõsiasja üle, et ainult kolmandik e-valitsuse portaalidest võimaldab juurdepääsu elektroonilistele menetlustele; kutsub liikmesriike üles pakkuma kasutajasõbralikku teavet mitmes ELi ametlikus keeles internetis kehtivate halduseeskirjade ja menetluste kohta, mis käsitlevad teenuste osutamist, eesmärgiga edendada Euroopas piiriülest ettevõtlust;

| 38. | kutsub SOLVITit, „Teie Euroopa Nõuannet”, Euroopa ettevõtlusvõrgustikku, Euroopa tarbijakeskusi ja Euroopa tööturuasutuste võrgustikku üles võtma teadmiseks kodanike ja ettevõtete peamisi probleeme, mis on esitatud komisjoni töödokumendis „Ühtne turg inimeste silme läbi: kodanike ja ettevõtjate 20 põhimuret”, ning seadma oma töö prioriteete sellest lähtuvalt; |
| --- | --- |

38.

kutsub SOLVITit, „Teie Euroopa Nõuannet”, Euroopa ettevõtlusvõrgustikku, Euroopa tarbijakeskusi ja Euroopa tööturuasutuste võrgustikku üles võtma teadmiseks kodanike ja ettevõtete peamisi probleeme, mis on esitatud komisjoni töödokumendis „Ühtne turg inimeste silme läbi: kodanike ja ettevõtjate 20 põhimuret”, ning seadma oma töö prioriteete sellest lähtuvalt;

| 39. | kutsub komisjoni üles kaaluma Eurobaromeetri uuringute tulemuste kaasamist iga-aastasesse valitsemistavade kontrolli osana selle hindamisest, et anda paremat teavet otsustusprotsesside jaoks; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles kaaluma Eurobaromeetri uuringute tulemuste kaasamist iga-aastasesse valitsemistavade kontrolli osana selle hindamisest, et anda paremat teavet otsustusprotsesside jaoks;

| 40. | võtab teadmiseks komisjoni hiljutised väljaanded teemal „20 peamist probleemi”, mis lähtusid 20. mai 2010. aasta resolutsioonist; rõhutab ühtsel turul püsivaid lünki teabes, õigusaktide vastuvõtmises ja rakendamises ning tarbijate ja ettevõtete vähest teadlikkust oma õigustest ja kohustustest, mis takistab neil kasutada ühtse turu hüvesid; kohustub ja kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama teabe jagamist kodanikele seoses õigustega, mis neile ühtsest turust tulenevalt tekivad; |
| --- | --- |

40.

võtab teadmiseks komisjoni hiljutised väljaanded teemal „20 peamist probleemi”, mis lähtusid 20. mai 2010. aasta resolutsioonist; rõhutab ühtsel turul püsivaid lünki teabes, õigusaktide vastuvõtmises ja rakendamises ning tarbijate ja ettevõtete vähest teadlikkust oma õigustest ja kohustustest, mis takistab neil kasutada ühtse turu hüvesid; kohustub ja kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama teabe jagamist kodanikele seoses õigustega, mis neile ühtsest turust tulenevalt tekivad;

| 41. | kutsub komisjoni üles esitama aruannet puudega kodanike ja puudega tarbijatega seotud peamiste probleemide kohta siseturul, ning tegutsema selle nimel, et niisuguste probleemide lahendamiseks tehtaks erilisi jõupingutusi; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles esitama aruannet puudega kodanike ja puudega tarbijatega seotud peamiste probleemide kohta siseturul, ning tegutsema selle nimel, et niisuguste probleemide lahendamiseks tehtaks erilisi jõupingutusi;

| 42. | soovitab SOLVITi ja katseprojekti „EU Pilot” suuremat koordineerimist, et saavutada parem kooskõlastatus ja heade tavade vahetamine; |
| --- | --- |

42.

soovitab SOLVITi ja katseprojekti „EU Pilot” suuremat koordineerimist, et saavutada parem kooskõlastatus ja heade tavade vahetamine;

| 43. | märgib ära edu, mis saatis esimest ühtse turu foorumit kui võimalust hinnata ühtse turu edusamme ning kui kodanike ja ettevõtete võimalust tutvuda oma õiguste ja kohustustega ühtsel turul; tunnustab seda sündmust kui võimalust tuua veelgi rohkem esile ühtse turu toimimist takistavad probleemid; kordab, kui oluline on, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid nende takistuste kõrvaldamiseks meetmeid ning tooksid kodanike ja ettevõtete mured esiplaanile; kutsub komisjoni ja liikmesriike sellist tegutsemisviisi jätkama ning korrapäraste ühtse turu foorumite korraldamise abil jätkuvalt sidusrühmi rakendama ning kaasama, täiendades foorumeid sagedaste külastustega, et hinnata ja edendada ühtset turgu üksikutes liikmesriikides; |
| --- | --- |

43.

märgib ära edu, mis saatis esimest ühtse turu foorumit kui võimalust hinnata ühtse turu edusamme ning kui kodanike ja ettevõtete võimalust tutvuda oma õiguste ja kohustustega ühtsel turul; tunnustab seda sündmust kui võimalust tuua veelgi rohkem esile ühtse turu toimimist takistavad probleemid; kordab, kui oluline on, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid nende takistuste kõrvaldamiseks meetmeid ning tooksid kodanike ja ettevõtete mured esiplaanile; kutsub komisjoni ja liikmesriike sellist tegutsemisviisi jätkama ning korrapäraste ühtse turu foorumite korraldamise abil jätkuvalt sidusrühmi rakendama ning kaasama, täiendades foorumeid sagedaste külastustega, et hinnata ja edendada ühtset turgu üksikutes liikmesriikides;

*

* *

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

44.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 176, 7.7.2009, lk 17.

(2)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 84.

(3)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 25.

(4)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 10.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0543.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/25

---

Teisipäev, 22. mai 2012Naiste väljavaated Türgis 2020. aastal

P7_TA(2012)0212

Euroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsioon naiste väljavaadete kohta Türgis 2020. aastal (2011/2066(INI))

2013/C 264 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW) ja selle vabatahtlikku protokolli, mis on osa rahvusvahelisest õigusest ja mille osalisriik Türgi on olnud vastavalt alates aastast 1985 ja 2002, ning võttes arvesse Türgi põhiseaduse artiklit 90, milles sätestatakse, et rahvusvaheline õigus on Türgi riiklike õigusaktide suhtes ülimuslik, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW) ja selle vabatahtlikku protokolli, mis on osa rahvusvahelisest õigusest ja mille osalisriik Türgi on olnud vastavalt alates aastast 1985 ja 2002, ning võttes arvesse Türgi põhiseaduse artiklit 90, milles sätestatakse, et rahvusvaheline õigus on Türgi riiklike õigusaktide suhtes ülimuslik,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsioone, nagu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon ning naistevastase ja koduvägivalla ennetamise ja sellega võitlemise konventsioon, mille Türgi on esimese riigina ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsioone, nagu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon ning naistevastase ja koduvägivalla ennetamise ja sellega võitlemise konventsioon, mille Türgi on esimese riigina ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee dokumenti nr 11372 ja soovitust 1817 (2007), mis käsitlevad mõlemad parlamentaarset ühtsust võitluses naistevastase koduvägivallaga ning kampaania vahehindamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee dokumenti nr 11372 ja soovitust 1817 (2007), mis käsitlevad mõlemad parlamentaarset ühtsust võitluses naistevastase koduvägivallaga ning kampaania vahehindamist,

| — | võttes arvesse ühenduse õigustikku naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühenduse õigustikku naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. detsembri 2004. aasta otsust alustada Türgiga läbirääkimisi Euroopa Liiduga ühinemise üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. detsembri 2004. aasta otsust alustada Türgiga läbirääkimisi Euroopa Liiduga ühinemise üle,

| — | võttes arvesse komisjoni 2010. aasta (SEC(2010)1327) ja 2011. aasta (SEC(2011)1201) eduaruannet Türgi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2010. aasta (SEC(2010)1327) ja 2011. aasta (SEC(2011)1201) eduaruannet Türgi kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2010–2011” (COM(2010)0660), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2010–2011” (COM(2010)0660),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „EL 2020. aastal: Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „EL 2020. aastal: Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2005. aasta (1) ja 13. veebruari 2007. aasta (2) resolutsioone naiste rolli kohta Türgi ühiskondlikus, majandus- ja poliitilises elus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2005. aasta (1) ja 13. veebruari 2007. aasta (2) resolutsioone naiste rolli kohta Türgi ühiskondlikus, majandus- ja poliitilises elus,

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Türgi 2010. aasta eduaruande kohta (3) ja oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Türgi 2011. aasta eduaruande kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Türgi 2010. aasta eduaruande kohta (3) ja oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Türgi 2011. aasta eduaruande kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0138/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0138/2012),

| A. | arvestades, et Türgi kui kandidaatriik on kohustatud järgima ühenduse õigustikku ning pühenduma inimõiguste, seejuures naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse austamisele; arvestades, et Türgit on kutsutud üles jätkama õigusaktide reformi läbiviimist ja järelevalvet ning organiseerima tegevusi, mis suurendavad teadlikkust seoses naistevastase ja koduvägivalla vastu võitlemisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Türgi kui kandidaatriik on kohustatud järgima ühenduse õigustikku ning pühenduma inimõiguste, seejuures naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse austamisele; arvestades, et Türgit on kutsutud üles jätkama õigusaktide reformi läbiviimist ja järelevalvet ning organiseerima tegevusi, mis suurendavad teadlikkust seoses naistevastase ja koduvägivalla vastu võitlemisega;

| B. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse poliitikal on tänu majanduskasvu ja täistööhõive edendamisele suur potentsiaal saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse poliitikal on tänu majanduskasvu ja täistööhõive edendamisele suur potentsiaal saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid;

| C. | arvestades, et Türgi teeb piiratud edusamme õigusraamistiku täiustamisel ja rakendamisel ning selle tagamisel, et naised osaleksid meestega võrdselt ühiskondlikus, majandus- ja poliitilises elus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Türgi teeb piiratud edusamme õigusraamistiku täiustamisel ja rakendamisel ning selle tagamisel, et naised osaleksid meestega võrdselt ühiskondlikus, majandus- ja poliitilises elus;

| D. | arvestades, et komisjon on oma 2010. ja 2011. aasta eduaruannetes Türgi kohta rõhutanud, et on vaja jätkuvalt pingutada, rakendamaks kehtivat õigusraamistikku reaalses poliitilises, sotsiaalses ja majanduselus; arvestades, et komisjon on märkinud, et sooline võrdõiguslikkus, võitlus naistevastase vägivalla, kaasa arvatud aumõrvade vastu ning alaealiste ja sundabielude vastu on jätkuvalt Türgi peamisi probleeme; arvestades, et võrdõiguslikkust, naiste õigusi ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist tuleb toetada Türgi kavandatavas uues põhiseaduses; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon on oma 2010. ja 2011. aasta eduaruannetes Türgi kohta rõhutanud, et on vaja jätkuvalt pingutada, rakendamaks kehtivat õigusraamistikku reaalses poliitilises, sotsiaalses ja majanduselus; arvestades, et komisjon on märkinud, et sooline võrdõiguslikkus, võitlus naistevastase vägivalla, kaasa arvatud aumõrvade vastu ning alaealiste ja sundabielude vastu on jätkuvalt Türgi peamisi probleeme; arvestades, et võrdõiguslikkust, naiste õigusi ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist tuleb toetada Türgi kavandatavas uues põhiseaduses;

| E. | arvestades, et eeskätt on kooskõlastatud ja koordineeritud meetmed vajalikud naistevastase vägivalla, hariduse, töö ning riiklikul ja kohalikul tasandil esindatuse valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eeskätt on kooskõlastatud ja koordineeritud meetmed vajalikud naistevastase vägivalla, hariduse, töö ning riiklikul ja kohalikul tasandil esindatuse valdkonnas;

Õigusaktid, koordineerimine ja kodanikuühiskond

| 1. | kutsub Türgi valitsust üles järgima ja tugevdama õigusraamistiku vastuvõtmisel ja muutmisel, sealhulgas ka kavandatavas uue põhiseaduse protsessis, võrdsuse põhimõtteid ja naiste õigusi; |
| --- | --- |

1.

kutsub Türgi valitsust üles järgima ja tugevdama õigusraamistiku vastuvõtmisel ja muutmisel, sealhulgas ka kavandatavas uue põhiseaduse protsessis, võrdsuse põhimõtteid ja naiste õigusi;

| 2. | rõhutab, et Türgi ebasoodsas olukorras piirkondade majanduslik ja sotsiaalne mahajäämus ning sisserändest, vaesusest ja valdavalt patriarhaalsetest sotsiaalsetest struktuuridest tulenevad probleemid süvendavad naiste probleeme veelgi ning nõrgendavad nende positsiooni; nõuab, et naiste õiguste käsitlemisel pöörataks suuremat tähelepanu vajadusele arvestada piirkondlike erinevustega ja kujundada poliitikat vastavalt sellele, tunnistades, et üldiselt esineb kurdi päritolu naiste seas veel suuremaid probleeme ja ebavõrdsus; kutsub Türgi valitsust üles tegelema aktiivselt kõigi reformide läbiviimisega ja tegema koostööd kohalike volikogudega, et tagada võrdsed õigused kõikidele naistele, kaasa arvatud kurdi päritolu naistele; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Türgi ebasoodsas olukorras piirkondade majanduslik ja sotsiaalne mahajäämus ning sisserändest, vaesusest ja valdavalt patriarhaalsetest sotsiaalsetest struktuuridest tulenevad probleemid süvendavad naiste probleeme veelgi ning nõrgendavad nende positsiooni; nõuab, et naiste õiguste käsitlemisel pöörataks suuremat tähelepanu vajadusele arvestada piirkondlike erinevustega ja kujundada poliitikat vastavalt sellele, tunnistades, et üldiselt esineb kurdi päritolu naiste seas veel suuremaid probleeme ja ebavõrdsus; kutsub Türgi valitsust üles tegelema aktiivselt kõigi reformide läbiviimisega ja tegema koostööd kohalike volikogudega, et tagada võrdsed õigused kõikidele naistele, kaasa arvatud kurdi päritolu naistele;

| 3. | tunneb heameelt uue perekonna- ja sotsiaalpoliitika ministri ametissemääramise üle ning meeste ja naiste võrdsete võimaluste komisjoni loomise üle Türgi parlamendis, mis teeb edukaid jõupingutusi selle nimel, et viia läbi uurimisi sellistes tähtsates küsimustes nagu naistevastane vägivald ja laste abielud, koostada raporteid ja konsulteerida mitmete organisatsioonidega, muu hulgas valitsusväliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt uue perekonna- ja sotsiaalpoliitika ministri ametissemääramise üle ning meeste ja naiste võrdsete võimaluste komisjoni loomise üle Türgi parlamendis, mis teeb edukaid jõupingutusi selle nimel, et viia läbi uurimisi sellistes tähtsates küsimustes nagu naistevastane vägivald ja laste abielud, koostada raporteid ja konsulteerida mitmete organisatsioonidega, muu hulgas valitsusväliste organisatsioonidega;

| 4. | rõhutab tõhusa koordineerimise olulisust tagamaks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist; tervitab seetõttu Türgi valitsuse jõupingutusi soolise süvalaiendamise alase koostöö tõhustamiseks riigi ametiasutuste vahel; julgustab Türgi valitsust võtma kodanikuühiskonna aktiivsel ja mittediskrimineerival osavõtul kasutusele täiendavaid strateegiaid, mille eesmärk on tagada täielik sooline võrdõiguslikkus, sealhulgas kaotada sugudevaheline palgalõhe, ning rakendada selle koostöö tulemused ellu; |
| --- | --- |

4.

rõhutab tõhusa koordineerimise olulisust tagamaks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist; tervitab seetõttu Türgi valitsuse jõupingutusi soolise süvalaiendamise alase koostöö tõhustamiseks riigi ametiasutuste vahel; julgustab Türgi valitsust võtma kodanikuühiskonna aktiivsel ja mittediskrimineerival osavõtul kasutusele täiendavaid strateegiaid, mille eesmärk on tagada täielik sooline võrdõiguslikkus, sealhulgas kaotada sugudevaheline palgalõhe, ning rakendada selle koostöö tulemused ellu;

| 5. | rõhutab vajadust rakendada kehtivaid sootundlikke õigusakte praktikas kogu riigi ulatuses, eraldades selleks piisavalt rahalisi vahendeid ja inimressursse, tagades järjekindluse ja töötades välja järelevalvemehhanismid, mis põhinevad selgetel, mõõdetavatel eesmärkidel; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust rakendada kehtivaid sootundlikke õigusakte praktikas kogu riigi ulatuses, eraldades selleks piisavalt rahalisi vahendeid ja inimressursse, tagades järjekindluse ja töötades välja järelevalvemehhanismid, mis põhinevad selgetel, mõõdetavatel eesmärkidel;

| 6. | kutsub Türgi valitsust üles tunnustama kodanikuühiskonna osaluse tähtsust soolise võrdõiguslikkuse poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel ning tagama naistele kõige soodsama poliitika kujundamisel valitsusväliste organisatsioonide (VVOde) kaasamise nii kesk- kui ka kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

6.

kutsub Türgi valitsust üles tunnustama kodanikuühiskonna osaluse tähtsust soolise võrdõiguslikkuse poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel ning tagama naistele kõige soodsama poliitika kujundamisel valitsusväliste organisatsioonide (VVOde) kaasamise nii kesk- kui ka kohalikul tasandil;

| 7. | tunneb heameelt Türgi edusammude üle laste sünnijärgsel registreerimisel, mis ulatub praegu 93 %-ni; rõhutab vajadust soospetsiifiliste statistiliste andmete järjepideva ja süstemaatilise kogumise järele, et jälgida edasiminekuid õigusaktide rakendamise valdkonnas või teha kindlaks siseriikliku õiguse lüngad; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt Türgi edusammude üle laste sünnijärgsel registreerimisel, mis ulatub praegu 93 %-ni; rõhutab vajadust soospetsiifiliste statistiliste andmete järjepideva ja süstemaatilise kogumise järele, et jälgida edasiminekuid õigusaktide rakendamise valdkonnas või teha kindlaks siseriikliku õiguse lüngad;

| 8. | soovib teada, kuidas on Türgi valitsus edendanud lesbide, geide, biseksuaalide ja transseksuaalide õiguste avalikku tunnustamist; |
| --- | --- |

8.

soovib teada, kuidas on Türgi valitsus edendanud lesbide, geide, biseksuaalide ja transseksuaalide õiguste avalikku tunnustamist;

Naistevastane vägivald

| 9. | rõhutab, et Türgi statistikaameti ametlike andmete kohaselt on 30 % Türgi naistest kogenud mingil ajal oma elus füüsilist vägivalda; on sügavalt mures pideva ja tõsise naistevastase vägivalla, sealhulgas aumõrvade, alaealiste ja sundabielude pärast ning vastumeetmete ebatõhususe pärast ning ka Türgi ametivõimude leebuse pärast soopõhiste kuritegude toimepanijate karistamisel; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et Türgi statistikaameti ametlike andmete kohaselt on 30 % Türgi naistest kogenud mingil ajal oma elus füüsilist vägivalda; on sügavalt mures pideva ja tõsise naistevastase vägivalla, sealhulgas aumõrvade, alaealiste ja sundabielude pärast ning vastumeetmete ebatõhususe pärast ning ka Türgi ametivõimude leebuse pärast soopõhiste kuritegude toimepanijate karistamisel;

| 10. | kutsub Türgi valitsust üles võtma tõhusamaid meetmeid, et võidelda aumõrvade vastu, ning võtma seadusandlikke, õigusloomega seotud ja finantsmeetmeid, et sellised mõrvu ära hoida ja karistada nende toimepanijaid, samuti perekonnaliikmeid, kes kiidavad naistevastase vägivalla vaikides heaks, eriti aumõrvade puhul, ning abistada nende ohvreid; palub Türgi valitsuselt teavet selle kohta, kas ohvrite arv on viimastel aastatel pärast Türgi kriminaalseadustiku muutmist vähenenud, sest muudatuste kohaselt on aumõrv mõrvajuhtumi puhul raskendav asjaolu; palub teavet ka selle kohta, kui sageli on kohtunikud langetanud aumõrva juhtumitega seotud kohtuotsuseid ning millised on olnud karistused; |
| --- | --- |

10.

kutsub Türgi valitsust üles võtma tõhusamaid meetmeid, et võidelda aumõrvade vastu, ning võtma seadusandlikke, õigusloomega seotud ja finantsmeetmeid, et sellised mõrvu ära hoida ja karistada nende toimepanijaid, samuti perekonnaliikmeid, kes kiidavad naistevastase vägivalla vaikides heaks, eriti aumõrvade puhul, ning abistada nende ohvreid; palub Türgi valitsuselt teavet selle kohta, kas ohvrite arv on viimastel aastatel pärast Türgi kriminaalseadustiku muutmist vähenenud, sest muudatuste kohaselt on aumõrv mõrvajuhtumi puhul raskendav asjaolu; palub teavet ka selle kohta, kui sageli on kohtunikud langetanud aumõrva juhtumitega seotud kohtuotsuseid ning millised on olnud karistused;

| 11. | kutsub Türgi valitsust üles uurima, miks Türgi idaosas on naiste enesetappude arv järsult kasvanud, ning uurima nn aumõrvade nähtust, samuti pakkuma abi ja toetust naistele, kes on oma pereliikmete ja ümbritsevate surve all, hoidmaks ära olukordi, kus perekonnad aumõrva sooritamise asemel sunnivad naisi enesetapule; |
| --- | --- |

11.

kutsub Türgi valitsust üles uurima, miks Türgi idaosas on naiste enesetappude arv järsult kasvanud, ning uurima nn aumõrvade nähtust, samuti pakkuma abi ja toetust naistele, kes on oma pereliikmete ja ümbritsevate surve all, hoidmaks ära olukordi, kus perekonnad aumõrva sooritamise asemel sunnivad naisi enesetapule;

| 12. | on seisukohal, et igasugune naistevastane vägivald on lubamatu; kutsub Türgi valitsust üles võtma vastu ja rakendama täisleppimatuse poliitikat naistevastase vägivalla suhtes, võttes vastu ohvrite kaitsmist, kuritegude toimepanijate karistamist ja vägivalla ennetamist käsitlevad vajalikud õigusaktid, teostades järelevalvet ning hoolitsedes asjaomaste õigusaktide rakendamise eest; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et igasugune naistevastane vägivald on lubamatu; kutsub Türgi valitsust üles võtma vastu ja rakendama täisleppimatuse poliitikat naistevastase vägivalla suhtes, võttes vastu ohvrite kaitsmist, kuritegude toimepanijate karistamist ja vägivalla ennetamist käsitlevad vajalikud õigusaktid, teostades järelevalvet ning hoolitsedes asjaomaste õigusaktide rakendamise eest;

| 13. | peab kiiduväärseks, et alates 8. märtsist 2012 on perekonna kaitset käsitlev seadus nr 4320 asendatud seadusega nr 6284 perekonna kaitse ja naistevastase vägivalla ennetamise kohta; rõhutab, et tähtis on tagada lai kohaldamisala, olenemata ohvri ja kuriteo toimepanija vaheliste suhete iseloomust ja soolisest identiteedist, tõhusad õiguskaitsevahendid ja kaitsemehhanismid ning õigusraamistiku range ja vahetu rakendamine ilma mööndusteta, et juurida välja naistevastane vägivald ning kehtestada naistevastaste kuritegude toimepanijatele hoiatavad ja tõsised karistused; rõhutab, et tuleb luua vajalikud õigusaktid vägivaldsete abikaasade või partnerite eemalhoidmiseks ning tagada ohvritele tõhus juurdepääs kohtutele ja kaitsemeetmetele; |
| --- | --- |

13.

peab kiiduväärseks, et alates 8. märtsist 2012 on perekonna kaitset käsitlev seadus nr 4320 asendatud seadusega nr 6284 perekonna kaitse ja naistevastase vägivalla ennetamise kohta; rõhutab, et tähtis on tagada lai kohaldamisala, olenemata ohvri ja kuriteo toimepanija vaheliste suhete iseloomust ja soolisest identiteedist, tõhusad õiguskaitsevahendid ja kaitsemehhanismid ning õigusraamistiku range ja vahetu rakendamine ilma mööndusteta, et juurida välja naistevastane vägivald ning kehtestada naistevastaste kuritegude toimepanijatele hoiatavad ja tõsised karistused; rõhutab, et tuleb luua vajalikud õigusaktid vägivaldsete abikaasade või partnerite eemalhoidmiseks ning tagada ohvritele tõhus juurdepääs kohtutele ja kaitsemeetmetele;

| 14. | palub, et Türgi valitsus töötaks naistevastase vägivalla vastu võitlemise riikliku tegevuskava rakendamiseks välja järelevalvesüsteemi koos sihttasemete ja tähtaegadega ning lubaks kindlalt tagada kavale piisav rahaline toetus; |
| --- | --- |

14.

palub, et Türgi valitsus töötaks naistevastase vägivalla vastu võitlemise riikliku tegevuskava rakendamiseks välja järelevalvesüsteemi koos sihttasemete ja tähtaegadega ning lubaks kindlalt tagada kavale piisav rahaline toetus;

| 15. | toetab politseiametnike, tervishoiutöötajate, kohtunike, prokuröride, vaimulike ja muude ametnike jätkuva koolitamise üle koduvägivalla ennetamise vallas; märgib veel kord, et nende pingutuste täiendamiseks on vaja mehhanismi, millega selgitada välja need, kes ei kaitse ega aita ohvreid, ja algatada nende suhtes juurdlus, ning et kaitsemeetmete jaoks tuleb eraldada eelarvest piisavad vahendid; |
| --- | --- |

15.

toetab politseiametnike, tervishoiutöötajate, kohtunike, prokuröride, vaimulike ja muude ametnike jätkuva koolitamise üle koduvägivalla ennetamise vallas; märgib veel kord, et nende pingutuste täiendamiseks on vaja mehhanismi, millega selgitada välja need, kes ei kaitse ega aita ohvreid, ja algatada nende suhtes juurdlus, ning et kaitsemeetmete jaoks tuleb eraldada eelarvest piisavad vahendid;

| 16. | kiidab heaks spetsiaalse koduvägivalla büroo loomise peaprokuratuuri juurde Ankaras; rõhutab, et see büroo on saavutanud olulist edu võitluses naistevastase vägivalla vastu, ohvrite kaitsmisel ja süüdlaste karistamisel, kuna on tagatud, et naistevastase vägivalla kohtuasjadega tegelevad prokurörid, kes on selle ala eksperdid, ning büroole on antud volitused süüteo toimepanija kinni pidada ja ohvrit kaitsta, sealhulgas kehtestada viivitamata lähenemiskeeld ja korraldada üleviimine varjupaika; et laiendada niisugusel tasemel kaitset kogu riigile, kutsub Türgi valitsust üles asutama spetsiaalsed naistevastase vägivalla bürood prokuratuuride juures ka riigi provintsides; |
| --- | --- |

16.

kiidab heaks spetsiaalse koduvägivalla büroo loomise peaprokuratuuri juurde Ankaras; rõhutab, et see büroo on saavutanud olulist edu võitluses naistevastase vägivalla vastu, ohvrite kaitsmisel ja süüdlaste karistamisel, kuna on tagatud, et naistevastase vägivalla kohtuasjadega tegelevad prokurörid, kes on selle ala eksperdid, ning büroole on antud volitused süüteo toimepanija kinni pidada ja ohvrit kaitsta, sealhulgas kehtestada viivitamata lähenemiskeeld ja korraldada üleviimine varjupaika; et laiendada niisugusel tasemel kaitset kogu riigile, kutsub Türgi valitsust üles asutama spetsiaalsed naistevastase vägivalla bürood prokuratuuride juures ka riigi provintsides;

| 17. | palub Türgi valitsusel tagada ohvritele tõhus juurdepääs vastavale juriidilisele teabele, õigusabile ja asjakohasele kohtumenetlusele, mis aitaks nende kohtuasja lahendada nii, et oleks tagatud ohvrite õiguste kaitse ilma järgneva vägivalla ohuta; |
| --- | --- |

17.

palub Türgi valitsusel tagada ohvritele tõhus juurdepääs vastavale juriidilisele teabele, õigusabile ja asjakohasele kohtumenetlusele, mis aitaks nende kohtuasja lahendada nii, et oleks tagatud ohvrite õiguste kaitse ilma järgneva vägivalla ohuta;

| 18. | toetab seisukohta, et kaitsemehhanismid peaksid olema võrdselt kättesaadavad sisserändajatest naistele, kelle puhul esinevad mitmesugused lisaprobleemid (nt keelebarjäär, sotsiaalne isoleeritus perekonna piires jne); |
| --- | --- |

18.

toetab seisukohta, et kaitsemehhanismid peaksid olema võrdselt kättesaadavad sisserändajatest naistele, kelle puhul esinevad mitmesugused lisaprobleemid (nt keelebarjäär, sotsiaalne isoleeritus perekonna piires jne);

| 19. | tunneb heameelt Türgi valitsuse algatuste üle korraldada ümber varjupaikade süsteem, konsulteerides kõigi sidusrühmadega; arvestades, et naiste staatuse peadirektoraadi andmetel on vägivallaohvritest naistele mõeldud varjupaiku 81, mis on siiski väga vähe ega vasta ligikaudu 70-miljonilise rahvaarvu vajadusele; kutsub Türgi valitsust üles looma ühtlaselt üle kogu riigi piisaval arvul varjupaiku, nagu nähakse ette Euroopa Nõukogu 11. mai 2011. aasta konventsioonile naistevastase ja perevägivalla ennetamiseks ning vähendamiseks, täites sellega omavalitsuste seaduses endale seatud eesmärgi, ning rajama igasse vähemalt 50 000 elanikuga omavalitsusüksusesse varjupaik; märgib, et varjupaigad peavad jaotuma üle kogu maa ning linna- ja maapiirkondades õiges vahekorras; rõhutab, kui tähtis on võtta kasutusele mehhanismid, et suurendada olemasolevate varjupaikade turvalisust ja suutlikkust ning järelevalvet nende üle ja määrata rikkumiste korral karistusi, palgata hea koolitusega ja hästi tasustatud sotsiaaltöötajaid ning tagada varjupaikades olevate naiste piisav võimekus täiendkoolituse kursuste ja muude teenuste abil, et need naised saaksid rajada endale ja oma lastele alused uueks eluks; rõhutab, et ohvrite turvalisuse nimel on oluline nende varjupaikade asukohta mitte avaldada; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt Türgi valitsuse algatuste üle korraldada ümber varjupaikade süsteem, konsulteerides kõigi sidusrühmadega; arvestades, et naiste staatuse peadirektoraadi andmetel on vägivallaohvritest naistele mõeldud varjupaiku 81, mis on siiski väga vähe ega vasta ligikaudu 70-miljonilise rahvaarvu vajadusele; kutsub Türgi valitsust üles looma ühtlaselt üle kogu riigi piisaval arvul varjupaiku, nagu nähakse ette Euroopa Nõukogu 11. mai 2011. aasta konventsioonile naistevastase ja perevägivalla ennetamiseks ning vähendamiseks, täites sellega omavalitsuste seaduses endale seatud eesmärgi, ning rajama igasse vähemalt 50 000 elanikuga omavalitsusüksusesse varjupaik; märgib, et varjupaigad peavad jaotuma üle kogu maa ning linna- ja maapiirkondades õiges vahekorras; rõhutab, kui tähtis on võtta kasutusele mehhanismid, et suurendada olemasolevate varjupaikade turvalisust ja suutlikkust ning järelevalvet nende üle ja määrata rikkumiste korral karistusi, palgata hea koolitusega ja hästi tasustatud sotsiaaltöötajaid ning tagada varjupaikades olevate naiste piisav võimekus täiendkoolituse kursuste ja muude teenuste abil, et need naised saaksid rajada endale ja oma lastele alused uueks eluks; rõhutab, et ohvrite turvalisuse nimel on oluline nende varjupaikade asukohta mitte avaldada;

| 20. | õhutab vägivaldsele käitumisele kalduvate meeste ravi tähtsust; on seisukohal, et mehi, kelle suhtes on kohaldatud tõkendit, tuleks rehabiliteerida kriminaalhooldusasutuses; |
| --- | --- |

20.

õhutab vägivaldsele käitumisele kalduvate meeste ravi tähtsust; on seisukohal, et mehi, kelle suhtes on kohaldatud tõkendit, tuleks rehabiliteerida kriminaalhooldusasutuses;

| 21. | kiidab heaks, et loodud on abitelefonid ja rajatud vägivalla ennetamise ja järelevalve keskused, kus soopõhise vägivalla ohvrid saaksid oma kohtuprotsesside ajal meditsiinilist abi ja psühholoogilist nõustamist, et vältida korduvat ohvriks sattumist; |
| --- | --- |

21.

kiidab heaks, et loodud on abitelefonid ja rajatud vägivalla ennetamise ja järelevalve keskused, kus soopõhise vägivalla ohvrid saaksid oma kohtuprotsesside ajal meditsiinilist abi ja psühholoogilist nõustamist, et vältida korduvat ohvriks sattumist;

| 22. | kutsub Türgi valitsust üles kriminaliseerima sundabielusid ning teavitama naisi ja mehi teavituskampaaniate abil partneri vaba valiku õigusest; rõhutab, et koolides ja lapsevanemate seas on tähtis tõsta teadlikkust sundabielude ebaseaduslikkusest; |
| --- | --- |

22.

kutsub Türgi valitsust üles kriminaliseerima sundabielusid ning teavitama naisi ja mehi teavituskampaaniate abil partneri vaba valiku õigusest; rõhutab, et koolides ja lapsevanemate seas on tähtis tõsta teadlikkust sundabielude ebaseaduslikkusest;

| 23. | väljendab tõsist muret vallaliste ja lahutatud naiste madalama seisundi pärast, see puudutab ka naisi, kelle abielu on sõlmitud vaid religioossel tseremoonial ega oma õiguslikku staatust, samuti vähemuste hulka kuuluvaid naisi; |
| --- | --- |

23.

väljendab tõsist muret vallaliste ja lahutatud naiste madalama seisundi pärast, see puudutab ka naisi, kelle abielu on sõlmitud vaid religioossel tseremoonial ega oma õiguslikku staatust, samuti vähemuste hulka kuuluvaid naisi;

| 24. | rõhutab usuvähemuste naiste austamise ja religioonidevahelise dialoogi tähtsust; |
| --- | --- |

24.

rõhutab usuvähemuste naiste austamise ja religioonidevahelise dialoogi tähtsust;

Haridus

| 25. | rõhutab hariduse olulisust naiste õiguste suurendamisel ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel kõigil haridustasemetel; |
| --- | --- |

25.

rõhutab hariduse olulisust naiste õiguste suurendamisel ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel kõigil haridustasemetel;

| 26. | osutab sellele, et vastavalt 10. detsembri 1948. aasta ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklile 26 on õigus haridusele üks inimõigustest; |
| --- | --- |

26.

osutab sellele, et vastavalt 10. detsembri 1948. aasta ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklile 26 on õigus haridusele üks inimõigustest;

| 27. | tunneb heameelt asjaolu üle, et üha enam tüdrukuid omandab põhiharidust (1.–8. klass) ja et sooline ebavõrdsus põhihariduses on nüüd peaaegu kadunud; peab aga kahetsusväärseks, et keskhariduses on sooline ebavõrdsus veidi suurenenud, ning nõuab tungivalt, et Türgi valitsus võtaks kõik vajalikud meetmed selle ebavõrdsuse vähendamiseks ning täiendavad meetmed tagamaks, et kõik lapsed käiksid koolis; |
| --- | --- |

27.

tunneb heameelt asjaolu üle, et üha enam tüdrukuid omandab põhiharidust (1.–8. klass) ja et sooline ebavõrdsus põhihariduses on nüüd peaaegu kadunud; peab aga kahetsusväärseks, et keskhariduses on sooline ebavõrdsus veidi suurenenud, ning nõuab tungivalt, et Türgi valitsus võtaks kõik vajalikud meetmed selle ebavõrdsuse vähendamiseks ning täiendavad meetmed tagamaks, et kõik lapsed käiksid koolis;

| 28. | nõuab haridussüsteemi raames selliste kutseõppeasutuste edendamist, mis annavad naistele kutse omandamise võimaluse või läbida koolitus teenindussektoris töötamiseks; |
| --- | --- |

28.

nõuab haridussüsteemi raames selliste kutseõppeasutuste edendamist, mis annavad naistele kutse omandamise võimaluse või läbida koolitus teenindussektoris töötamiseks;

| 29. | kutsub Türgi valitsust üles võitlema seksuaalse ärakasutamise, seksuaalse kuritarvitamise, koduvägivalla, vaesuse, kirjaoskamatuse ja tütarlaste ärakasutamise vastu ning tagama kõigile võrdne juurdepääs haridusele, tegemata vahet ainuüksi vanuse, keele, rahvuse ja soo kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

29.

kutsub Türgi valitsust üles võitlema seksuaalse ärakasutamise, seksuaalse kuritarvitamise, koduvägivalla, vaesuse, kirjaoskamatuse ja tütarlaste ärakasutamise vastu ning tagama kõigile võrdne juurdepääs haridusele, tegemata vahet ainuüksi vanuse, keele, rahvuse ja soo kriteeriumide alusel;

| 30. | tunneb muret, et koolieelsetes lasteasutustes (0–5-aastaste laste vanuserühmadele) käib endiselt väga väike osa lapsi ning et lastehoiu- ja alusharidusteenuseid osutavatest asutustest on puudus; nõuab tungivalt, et Türgi valitsus eraldaks piisavalt vahendeid taskukohaste lastehoiuteenuste laiendamiseks sellele vanuserühmale; kutsub Türgi valitsust üles muutma oma seadust lastehoiukeskuste kohta, milles on sätestatud, et enam kui 150 naistöötajaga ettevõtjad on kohustatud naistöötajatele tagama tasuta lastesõimed, kuna see säte on diskrimineeriva iseloomuga, tuginedes eeldusele, et laste kasvatamine on üksnes naiste ülesanne, ning mõjutab negatiivselt ettevõtete otsust võtta tööle rohkem naisi; |
| --- | --- |

30.

tunneb muret, et koolieelsetes lasteasutustes (0–5-aastaste laste vanuserühmadele) käib endiselt väga väike osa lapsi ning et lastehoiu- ja alusharidusteenuseid osutavatest asutustest on puudus; nõuab tungivalt, et Türgi valitsus eraldaks piisavalt vahendeid taskukohaste lastehoiuteenuste laiendamiseks sellele vanuserühmale; kutsub Türgi valitsust üles muutma oma seadust lastehoiukeskuste kohta, milles on sätestatud, et enam kui 150 naistöötajaga ettevõtjad on kohustatud naistöötajatele tagama tasuta lastesõimed, kuna see säte on diskrimineeriva iseloomuga, tuginedes eeldusele, et laste kasvatamine on üksnes naiste ülesanne, ning mõjutab negatiivselt ettevõtete otsust võtta tööle rohkem naisi;

| 31. | kutsub Türgi valitsust üles tegutsema aktiivsemalt ja korraldama rohkem teadlikkust tõstvaid kampaaniaid, et kaotada miljonite naiste, eelkõige kurdi päritolu, sisserännanud või roma naiste kirjaoskamatus ja vaesus, ning pöörama erilist tähelepanu maapiirkondades elavatele naistele; |
| --- | --- |

31.

kutsub Türgi valitsust üles tegutsema aktiivsemalt ja korraldama rohkem teadlikkust tõstvaid kampaaniaid, et kaotada miljonite naiste, eelkõige kurdi päritolu, sisserännanud või roma naiste kirjaoskamatus ja vaesus, ning pöörama erilist tähelepanu maapiirkondades elavatele naistele;

| 32. | kiidab heaks Türgi valitsuse algatused, nagu sotsiaalse riski maandamise projekt (toetuse maksmise ühendamine teatud tingimuste täitmisega), mille raames makstakse raskustes peredele kindel toetussumma iga põhikoolis käiva lapse kohta; võtab teadmiseks, et tüdrukute eest makstav peretoetus on suurem kui poiste eest makstav ning et raha makstakse välja emadele; kiidab heaks asjaolu, et nii tegeldakse üheaegselt nii tüdrukute koolitamise kui ka naiste õiguste suurendamise probleemiga perekonnas; märgib siiski, et koolist väljalangemine on jätkuvalt probleem, eeskätt hooajatööliste perekondade ja roma laste puhul, ning palub Türgi valitsusel toetada ja täielikult rakendada varajase hoiatamise süsteemi nende laste puhul, kes kuuluvad kooli poolelijätjate riskirühma, ning vähendada piirkondlikke erinevusi nii põhi- kui ka keskhariduses; |
| --- | --- |

32.

kiidab heaks Türgi valitsuse algatused, nagu sotsiaalse riski maandamise projekt (toetuse maksmise ühendamine teatud tingimuste täitmisega), mille raames makstakse raskustes peredele kindel toetussumma iga põhikoolis käiva lapse kohta; võtab teadmiseks, et tüdrukute eest makstav peretoetus on suurem kui poiste eest makstav ning et raha makstakse välja emadele; kiidab heaks asjaolu, et nii tegeldakse üheaegselt nii tüdrukute koolitamise kui ka naiste õiguste suurendamise probleemiga perekonnas; märgib siiski, et koolist väljalangemine on jätkuvalt probleem, eeskätt hooajatööliste perekondade ja roma laste puhul, ning palub Türgi valitsusel toetada ja täielikult rakendada varajase hoiatamise süsteemi nende laste puhul, kes kuuluvad kooli poolelijätjate riskirühma, ning vähendada piirkondlikke erinevusi nii põhi- kui ka keskhariduses;

| 33. | rõhutab, et sooliste stereotüüpide probleemiga saab kõige edukamalt tegeleda haridussüsteemi kaudu; tunneb seepärast heameelt soolise võrdõiguslikkuse komisjoni loomise üle haridusministeeriumis; tunnustab püüdlusi eemaldada õppematerjalidest sooliselt kallutatud keelekasutus, pildid ja väljendusviisid; märgib samas, et soolise kallutatuse kõrvaldamine kõigi haridus- ja koolitustasandite õpikutest nõuab jätkuvat intensiivset tööd, ning palub seepärast Türgi valitsusel anda ülevaade seniste saavutuste kohta soolise kallutatuse kõrvaldamisel õppematerjalidest; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et sooliste stereotüüpide probleemiga saab kõige edukamalt tegeleda haridussüsteemi kaudu; tunneb seepärast heameelt soolise võrdõiguslikkuse komisjoni loomise üle haridusministeeriumis; tunnustab püüdlusi eemaldada õppematerjalidest sooliselt kallutatud keelekasutus, pildid ja väljendusviisid; märgib samas, et soolise kallutatuse kõrvaldamine kõigi haridus- ja koolitustasandite õpikutest nõuab jätkuvat intensiivset tööd, ning palub seepärast Türgi valitsusel anda ülevaade seniste saavutuste kohta soolise kallutatuse kõrvaldamisel õppematerjalidest;

| 34. | kutsub kõiki kõrgemaid õppeasutusi üles muutma soolise võrdõiguslikkuse kursused tulevaste õpetajate hariduskäigus kohustuslikuks ning palub Türgi valitsusel lisada see teema õpetajate täiendkoolitusprogrammidesse; |
| --- | --- |

34.

kutsub kõiki kõrgemaid õppeasutusi üles muutma soolise võrdõiguslikkuse kursused tulevaste õpetajate hariduskäigus kohustuslikuks ning palub Türgi valitsusel lisada see teema õpetajate täiendkoolitusprogrammidesse;

| 35. | rõhutab, et tagamaks tüdrukute osalemist kohustuslikus alghariduses ja hoidmaks ära nende õppimisvõimalusest ilmajätmist või alaealisena abiellu sundimist, on ülimalt oluline, et ametlik kohustuslik alghariduse süsteem koosneks blokist, mis ei jätaks haridussüsteemi lünki, mille tõttu tüdrukud võivad koolist välja langeda eriti maapiirkondades; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et tagamaks tüdrukute osalemist kohustuslikus alghariduses ja hoidmaks ära nende õppimisvõimalusest ilmajätmist või alaealisena abiellu sundimist, on ülimalt oluline, et ametlik kohustuslik alghariduse süsteem koosneks blokist, mis ei jätaks haridussüsteemi lünki, mille tõttu tüdrukud võivad koolist välja langeda eriti maapiirkondades;

Tööturul osalemine

| 36. | rõhutab, et naiste osalemine Türgi tööturul on väga väike ning jääb tugevalt alla Euroopa 2020. aasta strateegia väljavaadetes püstitatud eesmärkidele, ja kutsub Türgi valitsust üles välja töötama riiklik tegevuskava, et tagada suurem naiste osalus tööturul; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et naiste osalemine Türgi tööturul on väga väike ning jääb tugevalt alla Euroopa 2020. aasta strateegia väljavaadetes püstitatud eesmärkidele, ja kutsub Türgi valitsust üles välja töötama riiklik tegevuskava, et tagada suurem naiste osalus tööturul;

| 37. | nõuab, et aktiivsete tööturumeetmete tegevuskava raames, mis on ette nähtud naiste ja noorte tööpuuduse piiramiseks, võetaks edasisi meetmeid; kutsub Türgi valitsust üles pühendama rohkem rahalisi vahendeid oma eelarvest sellele, et aidata töötuid naisi tööturule; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et aktiivsete tööturumeetmete tegevuskava raames, mis on ette nähtud naiste ja noorte tööpuuduse piiramiseks, võetaks edasisi meetmeid; kutsub Türgi valitsust üles pühendama rohkem rahalisi vahendeid oma eelarvest sellele, et aidata töötuid naisi tööturule;

| 38. | kutsub Türgi valitsust üles kasutama ELi vahendeid Türgis läbiviidavate projektide jaoks võimalikult tõhusalt; kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt vahendite kasutamise tõhusust; |
| --- | --- |

38.

kutsub Türgi valitsust üles kasutama ELi vahendeid Türgis läbiviidavate projektide jaoks võimalikult tõhusalt; kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt vahendite kasutamise tõhusust;

| 39. | nõuab tungivalt peaministri ringkirja 2010/14 rakendamist naiste tööhõive suurendamiseks ja võrdsete võimalusteni jõudmiseks; osutab sellega seoses Euroopa Liidu strateegiatele ja meetmetele, mis aitavad saavutada meeste ja naiste võrdset osalemist ning naiste õiglast osakaalu juhtivatel ametikohtadel; |
| --- | --- |

39.

nõuab tungivalt peaministri ringkirja 2010/14 rakendamist naiste tööhõive suurendamiseks ja võrdsete võimalusteni jõudmiseks; osutab sellega seoses Euroopa Liidu strateegiatele ja meetmetele, mis aitavad saavutada meeste ja naiste võrdset osalemist ning naiste õiglast osakaalu juhtivatel ametikohtadel;

| 40. | kutsub Türgi valitsust üles julgustama naiste aktiivset osalemist tööturul, edendades muu hulgas meetmeid, et tagada paremad töötingimused, võrdse töö eest võrdse tasu, elukestva õppe, paindliku tööaja ja tasakaalu töö- ning pereelu vahel; |
| --- | --- |

40.

kutsub Türgi valitsust üles julgustama naiste aktiivset osalemist tööturul, edendades muu hulgas meetmeid, et tagada paremad töötingimused, võrdse töö eest võrdse tasu, elukestva õppe, paindliku tööaja ja tasakaalu töö- ning pereelu vahel;

| 41. | märgib, et kui Türgi täiendas hiljuti emaduspuhkuse seadust (pikendades puhkust 12 nädalalt 16ni), siis isaduspuhkuse võimalus kehtib ainult riigiteenistujatele, mitte aga ülejäänud töötajatele, ning et laialt kohaldatav lapsehoolduspuhkus on ülimalt vajalik, tagamaks, et vanemad jagaksid lapse hooldamisel õigusi ja kohustusi ning vähendamaks soolist ebavõrdsust tööturul; kutsub Türgi valitsust üles kehtestama isaduspuhkuse võimaluse kõikidele töötajatele, võimaldamaks isadel täita võrdselt kohustusi laste eest hoolitsemisel; |
| --- | --- |

41.

märgib, et kui Türgi täiendas hiljuti emaduspuhkuse seadust (pikendades puhkust 12 nädalalt 16ni), siis isaduspuhkuse võimalus kehtib ainult riigiteenistujatele, mitte aga ülejäänud töötajatele, ning et laialt kohaldatav lapsehoolduspuhkus on ülimalt vajalik, tagamaks, et vanemad jagaksid lapse hooldamisel õigusi ja kohustusi ning vähendamaks soolist ebavõrdsust tööturul; kutsub Türgi valitsust üles kehtestama isaduspuhkuse võimaluse kõikidele töötajatele, võimaldamaks isadel täita võrdselt kohustusi laste eest hoolitsemisel;

| 42. | julgustab naisi looma oma ettevõtteid, kasutades selleks vahendeid, mis on kättesaadavad laenukavade, nagu näiteks väikeettevõtete laenuprogrammi raames ja kasutama ära KOSGEBi koolitusprogramme; |
| --- | --- |

42.

julgustab naisi looma oma ettevõtteid, kasutades selleks vahendeid, mis on kättesaadavad laenukavade, nagu näiteks väikeettevõtete laenuprogrammi raames ja kasutama ära KOSGEBi koolitusprogramme;

| 43. | rõhutab, kui oluline on võidelda igasuguse töökohal toimuva diskrimineerimise, sealhulgas soolise diskrimineerimise vastu nii töölevõtmisel, edutamisel kui ka töö tasustamisel; kordab palvet, et Türgi valitsus koguks asjakohaseid ja korrektseid statistilisi andmeid; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, kui oluline on võidelda igasuguse töökohal toimuva diskrimineerimise, sealhulgas soolise diskrimineerimise vastu nii töölevõtmisel, edutamisel kui ka töö tasustamisel; kordab palvet, et Türgi valitsus koguks asjakohaseid ja korrektseid statistilisi andmeid;

| 44. | rõhutab eri koolituskursuste, rahastuse ja tehnilise toe pakkumise tähtsust töötutele ja kõrgemal positsioonil naistele ning naisettevõtjatele, et tagada kõigile võrdsed võimalused tööturule pääsemiseks; |
| --- | --- |

44.

rõhutab eri koolituskursuste, rahastuse ja tehnilise toe pakkumise tähtsust töötutele ja kõrgemal positsioonil naistele ning naisettevõtjatele, et tagada kõigile võrdsed võimalused tööturule pääsemiseks;

| 45. | rõhutab, et rasedus- ja sünnituspuhkust käsitlevate õigusaktide hiljutisele muutmisele, mille kohaselt pikendati rasedus- ja sünnituspuhkust kaheteistkümnelt nädalalt kuueteistkümnele nädalale, peaks järgnema ka tasu suurendamine, mis aitaks tagada seda, et laste saamine ei tähendaks perekondadele ja naistele n-ö rahalist karistust; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et rasedus- ja sünnituspuhkust käsitlevate õigusaktide hiljutisele muutmisele, mille kohaselt pikendati rasedus- ja sünnituspuhkust kaheteistkümnelt nädalalt kuueteistkümnele nädalale, peaks järgnema ka tasu suurendamine, mis aitaks tagada seda, et laste saamine ei tähendaks perekondadele ja naistele n-ö rahalist karistust;

| 46. | nõuab tungivalt, et Türgi valitsus eraldaks rahalisi vahendeid taskukohaste ja laialdaselt juurdepääsetavate lastehoiu- ning vanurite ja puuetega inimeste hooldusasutuste rajamiseks, et suurendada naiste tööhõivet; |
| --- | --- |

46.

nõuab tungivalt, et Türgi valitsus eraldaks rahalisi vahendeid taskukohaste ja laialdaselt juurdepääsetavate lastehoiu- ning vanurite ja puuetega inimeste hooldusasutuste rajamiseks, et suurendada naiste tööhõivet;

| 47. | täheldab naiste vähest osalemist ametiühingutes ning eelkõige nende juhatustes; rõhutab, kui oluline on muuta ametiühingute tegevus juurdepääsetavamaks, et saavutada naiste arvukam osalemine; |
| --- | --- |

47.

täheldab naiste vähest osalemist ametiühingutes ning eelkõige nende juhatustes; rõhutab, kui oluline on muuta ametiühingute tegevus juurdepääsetavamaks, et saavutada naiste arvukam osalemine;

| 48. | rõhutab asjaolu, et naised töötavad sageli mitterahuldavates tingimustes, registreerimata pereettevõtetes ja tasu saamata, mis tähendab, et nad on ohvrid ning neid kasutatakse ära; nõuab Türgi valitsuselt kõikide vajalike meetmete võtmist selleks, et võidelda põrandaaluse majandustegevuse vastu; |
| --- | --- |

48.

rõhutab asjaolu, et naised töötavad sageli mitterahuldavates tingimustes, registreerimata pereettevõtetes ja tasu saamata, mis tähendab, et nad on ohvrid ning neid kasutatakse ära; nõuab Türgi valitsuselt kõikide vajalike meetmete võtmist selleks, et võidelda põrandaaluse majandustegevuse vastu;

Poliitikas osalemine

| 49. | tervitab Türgi parlamendi naisliikmete arvu suurenemist 9,1 %-lt 2007. aasta valimistel 14,3 %-ni pärast 2011. aasta valimisi; märgib aga, et see protsent on ikkagi väike, ning nõuab parteisid ja valimisi käsitleva uue seaduse vastuvõtmist, millega kehtestataks kohustuslik kvoodisüsteem naiste õiglase esindatuse tagamiseks valimisnimekirjades; väljendab muret Türgi naiste üleüldise piiratud esindatuse pärast poliitikas, avaliku haldusega seotud juhtivatel ametikohtadel ja erakondades; |
| --- | --- |

49.

tervitab Türgi parlamendi naisliikmete arvu suurenemist 9,1 %-lt 2007. aasta valimistel 14,3 %-ni pärast 2011. aasta valimisi; märgib aga, et see protsent on ikkagi väike, ning nõuab parteisid ja valimisi käsitleva uue seaduse vastuvõtmist, millega kehtestataks kohustuslik kvoodisüsteem naiste õiglase esindatuse tagamiseks valimisnimekirjades; väljendab muret Türgi naiste üleüldise piiratud esindatuse pärast poliitikas, avaliku haldusega seotud juhtivatel ametikohtadel ja erakondades;

| 50. | rõhutab, et Türgi valitsus ja parteid peaksid vaatama läbi praeguse valimisseaduse, et aidata kaasa meeste ja naiste võrdsele demokraatlikule osalemisele poliitikas, sealhulgas naiste ja meeste rohkem tasakaalustatud esindatusele valimisnimekirjades; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et Türgi valitsus ja parteid peaksid vaatama läbi praeguse valimisseaduse, et aidata kaasa meeste ja naiste võrdsele demokraatlikule osalemisele poliitikas, sealhulgas naiste ja meeste rohkem tasakaalustatud esindatusele valimisnimekirjades;

| 51. | julgustab kõiki Türgi parteisid võtma vastu ulatuslikke soolise võrdõiguslikkuse strateegiaid ning sise-eeskirju, millega tagada naiste esindatus kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

51.

julgustab kõiki Türgi parteisid võtma vastu ulatuslikke soolise võrdõiguslikkuse strateegiaid ning sise-eeskirju, millega tagada naiste esindatus kõigil tasanditel;

| 52. | on mures selle üle, et kohalikul tasandil on naiste poliitikas osalemise protsent väga väike, ning kutsub kõiki parteisid üles tagama, et see olukord 2014. aasta kohalike valimistega muutuks; Türgis on ainult 1 % kommuunide linnapea naine ja seega kutsub naiste kohalikus poliitikas osalemise soodustamiseks üles kehtestama ka kohalikul tasandil kvoodisüsteemi naiste arvu kohta valimisnimekirjades; |
| --- | --- |

52.

on mures selle üle, et kohalikul tasandil on naiste poliitikas osalemise protsent väga väike, ning kutsub kõiki parteisid üles tagama, et see olukord 2014. aasta kohalike valimistega muutuks; Türgis on ainult 1 % kommuunide linnapea naine ja seega kutsub naiste kohalikus poliitikas osalemise soodustamiseks üles kehtestama ka kohalikul tasandil kvoodisüsteemi naiste arvu kohta valimisnimekirjades;

2020. aasta väljavaated

| 53. | kutsub Türgit kui ELiga ühinemise kandidaatriiki üles kinnitama Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke ning suurendama naiste õigusi, et nad saaksid tööturul aktiivsemalt osaleda; |
| --- | --- |

53.

kutsub Türgit kui ELiga ühinemise kandidaatriiki üles kinnitama Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke ning suurendama naiste õigusi, et nad saaksid tööturul aktiivsemalt osaleda;

| 54. | kutsub komisjoni üles läbirääkimistel Türgiga naiste õiguste küsimust kesksele kohale seadma; rõhutab, et Türgi jaoks on tähtis täita Euroopa Liidu õigustikust ning ELi ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsustest tulenevaid õiguslikke ja poliitilisi kohustusi, et hõlbustada kohtusüsteemi ja põhiõigusi käsitleva ühinemisläbirääkimiste 23. peatüki avamist, mis on oluline Türgi naiste inimõiguste alaste reformide toetamiseks vastavalt sellele peatükile; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni üles läbirääkimistel Türgiga naiste õiguste küsimust kesksele kohale seadma; rõhutab, et Türgi jaoks on tähtis täita Euroopa Liidu õigustikust ning ELi ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsustest tulenevaid õiguslikke ja poliitilisi kohustusi, et hõlbustada kohtusüsteemi ja põhiõigusi käsitleva ühinemisläbirääkimiste 23. peatüki avamist, mis on oluline Türgi naiste inimõiguste alaste reformide toetamiseks vastavalt sellele peatükile;

| 55. | kutsub Türgit üles täitma kõiki ELi ja Türgi vahelisest assotsiatsioonilepingust ning lisaprotokollist tulenevaid kohustusi, kusjuures viimast ei ole Türgi juba kuus aastat järjest ikka veel rakendanud, et näidata Türgi tõelist pühendumust täieliku pluralistliku demokraatia saavutamiseks, mille keskmes on inimõiguste ja nii meeste kui ka naiste põhivabaduste austamine ja kaitsmine; |
| --- | --- |

55.

kutsub Türgit üles täitma kõiki ELi ja Türgi vahelisest assotsiatsioonilepingust ning lisaprotokollist tulenevaid kohustusi, kusjuures viimast ei ole Türgi juba kuus aastat järjest ikka veel rakendanud, et näidata Türgi tõelist pühendumust täieliku pluralistliku demokraatia saavutamiseks, mille keskmes on inimõiguste ja nii meeste kui ka naiste põhivabaduste austamine ja kaitsmine;

| 56. | rõhutab, et ühinemisläbirääkimiste 19. peatüki avamiseks (sotsiaalpoliitika ja tööhõive valdkond), mis on ülimalt oluline naiste ühiskondliku ja majandusliku olukorra parandamiseks ning nende osaluse suurendamiseks tööturul, peab Türgi ühe sihtmärgina esitama komisjonile tegevuskava ELi õigustiku rakendamiseks kõikides 19. peatüki valdkondades, kaasa arvatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine; teeb ettepaneku, et naiste staatuse peadirektoraat oleks selle protsessiga tihedalt seotud; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et ühinemisläbirääkimiste 19. peatüki avamiseks (sotsiaalpoliitika ja tööhõive valdkond), mis on ülimalt oluline naiste ühiskondliku ja majandusliku olukorra parandamiseks ning nende osaluse suurendamiseks tööturul, peab Türgi ühe sihtmärgina esitama komisjonile tegevuskava ELi õigustiku rakendamiseks kõikides 19. peatüki valdkondades, kaasa arvatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine; teeb ettepaneku, et naiste staatuse peadirektoraat oleks selle protsessiga tihedalt seotud;

| 57. | rõhutab, et komisjoni poolt Türgiga ühinemisläbirääkimiste lõpuleviimiseks koostatud positiivset kava tuleks kasutada juhtiva foorumina naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks Türgis; palub komisjonil tagada, et kõikides positiivse kava töörühmades oleks kindlustatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et komisjoni poolt Türgiga ühinemisläbirääkimiste lõpuleviimiseks koostatud positiivset kava tuleks kasutada juhtiva foorumina naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks Türgis; palub komisjonil tagada, et kõikides positiivse kava töörühmades oleks kindlustatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine;

| 58. | rõhutab, kui oluline on ümber hinnata praegused jäigad seisukohad naiste rolli kohta sotsiaalses struktuuris, ja toonitab, et õigusraamistiku ellurakendamiseks on tegelikult vaja muuta mõttelaadi; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, kui oluline on ümber hinnata praegused jäigad seisukohad naiste rolli kohta sotsiaalses struktuuris, ja toonitab, et õigusraamistiku ellurakendamiseks on tegelikult vaja muuta mõttelaadi;

| 59. | nõuab, et korraldataks teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mis oleks suunatud kogu ühiskonnale ja keskenduksid naiste õigustele ja soolisele võrdõiguslikkusele, soolise vägivalla vältimisele, aumõrvade hukkamõistmisele ning meedias esineva solise kallutatuse taunimisele; |
| --- | --- |

59.

nõuab, et korraldataks teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mis oleks suunatud kogu ühiskonnale ja keskenduksid naiste õigustele ja soolisele võrdõiguslikkusele, soolise vägivalla vältimisele, aumõrvade hukkamõistmisele ning meedias esineva solise kallutatuse taunimisele;

| 60. | nõuab, et tööturu osapooled osaleksid aktiivselt naiste õiguste ja rolli edendamises ettevõtluses, ühiskonnas ja poliitikas ning naiste kaasamises sotsiaaldialoogi; |
| --- | --- |

60.

nõuab, et tööturu osapooled osaleksid aktiivselt naiste õiguste ja rolli edendamises ettevõtluses, ühiskonnas ja poliitikas ning naiste kaasamises sotsiaaldialoogi;

| 61. | kutsub Türgi valitsust üles kehtestama kõigil haridustasanditel õppekavades kohustuslike ainetena soolise võrdõiguslikkuse ja sallivuse; |
| --- | --- |

61.

kutsub Türgi valitsust üles kehtestama kõigil haridustasanditel õppekavades kohustuslike ainetena soolise võrdõiguslikkuse ja sallivuse;

| 62. | soovitab luua riikliku projekti, mis viiks kokku nais- ja meeseeskujud, noored naised ja mehed ning paneks nad arutlema Türgi tuleviku üle, et eri vanuses ja erinevate poliitiliste veendumustega naised ja mehed saaksid koos kujundada tõhusa strateegia, mis aitaks muuta ühiskonna patriarhaalse struktuuri selliseks, kus naised saaksid võrdsetel alustel ja ühiskonna heakskiidul osaleda nii poliitilises, majanduslikus kui ka sotsiaalses elus; |
| --- | --- |

62.

soovitab luua riikliku projekti, mis viiks kokku nais- ja meeseeskujud, noored naised ja mehed ning paneks nad arutlema Türgi tuleviku üle, et eri vanuses ja erinevate poliitiliste veendumustega naised ja mehed saaksid koos kujundada tõhusa strateegia, mis aitaks muuta ühiskonna patriarhaalse struktuuri selliseks, kus naised saaksid võrdsetel alustel ja ühiskonna heakskiidul osaleda nii poliitilises, majanduslikus kui ka sotsiaalses elus;

| 63. | tunnistab, et mõttelaadi muutmine ei teostu ilma meeste osalemise ning nende kaasamiseta kunagi, ning kutsub seetõttu Türgi valitsust üles korraldama avalikke arutelusid kõigist Türgi ühiskonnarühmadest pärit naiste ja meestega arvamuste vahetamiseks, et kõrvaldada soolise vägivalla põhjused ning saavutada lõpuks tõeline sooline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

63.

tunnistab, et mõttelaadi muutmine ei teostu ilma meeste osalemise ning nende kaasamiseta kunagi, ning kutsub seetõttu Türgi valitsust üles korraldama avalikke arutelusid kõigist Türgi ühiskonnarühmadest pärit naiste ja meestega arvamuste vahetamiseks, et kõrvaldada soolise vägivalla põhjused ning saavutada lõpuks tõeline sooline võrdõiguslikkus;

| 64. | usub, et eritähelepanu tuleks pöörata naiste õiguste suurendamisele Türgi vähem arenenud piirkondades; tervitab seega Türgi valitsuse projekte, nagu kutseõppe kursuseid pakkuv projekt CATOMs raames (Multi Purpose Society Centres, mitmeotstarbelised rahvamajad) Türgi kaguosas, aga rõhutab ka, et vaja oleks rohkem algatusi, mis austavad ja edendavad kõikide naiste õigusi ning milles pööratakse erilist tähelepanu maapiirkondade, töötute ja vaesuses elavate naiste sotsiaalsele kaasamisele ja nende võimaluste suurendamisele; |
| --- | --- |

64.

usub, et eritähelepanu tuleks pöörata naiste õiguste suurendamisele Türgi vähem arenenud piirkondades; tervitab seega Türgi valitsuse projekte, nagu kutseõppe kursuseid pakkuv projekt CATOMs raames (Multi Purpose Society Centres, mitmeotstarbelised rahvamajad) Türgi kaguosas, aga rõhutab ka, et vaja oleks rohkem algatusi, mis austavad ja edendavad kõikide naiste õigusi ning milles pööratakse erilist tähelepanu maapiirkondade, töötute ja vaesuses elavate naiste sotsiaalsele kaasamisele ja nende võimaluste suurendamisele;

| 65. | märgib, et kui Türgi soovib olla eeskujuks araabia kevade riikidele, peaks ta jätkama reformide läbiviimist ning tagama hääletatud õigusaktide rakendamise; tuletab meelde, et Türgil tuleks saavutada nähtavad ja konkreetsed tulemused seoses võrdõiguslikkuse põhimõtte rakendamise ning naiste õiguste austamisega; |
| --- | --- |

65.

märgib, et kui Türgi soovib olla eeskujuks araabia kevade riikidele, peaks ta jätkama reformide läbiviimist ning tagama hääletatud õigusaktide rakendamise; tuletab meelde, et Türgil tuleks saavutada nähtavad ja konkreetsed tulemused seoses võrdõiguslikkuse põhimõtte rakendamise ning naiste õiguste austamisega;

| 66. | rõhutab meedia otsustavat rolli naiste õiguste austamisel ja julgustab lisama soolise võrdõiguslikkuse teemat meediaorganisatsioonide täiendkoolitustesse; juhib tähelepanu asjaolule, kui oluline on kujutada naisi meedias ilma sooliste stereotüüpideta; |
| --- | --- |

66.

rõhutab meedia otsustavat rolli naiste õiguste austamisel ja julgustab lisama soolise võrdõiguslikkuse teemat meediaorganisatsioonide täiendkoolitustesse; juhib tähelepanu asjaolule, kui oluline on kujutada naisi meedias ilma sooliste stereotüüpideta;

| 67. | rõhutab sootundliku eelarvestamise olulisust, kuna ühtegi reformi ei saa rakendada ilma piisavate vahenditeta; |
| --- | --- |

67.

rõhutab sootundliku eelarvestamise olulisust, kuna ühtegi reformi ei saa rakendada ilma piisavate vahenditeta;

| 68. | kutsub Türgit üles aktiivsemalt läbi viima põhjalikke reforme, täitma riigi kaasajastamiseks Kopenhaageni kriteeriume ning looma keskkonda, kus valitseks vastastikune mõistmine ning austataks kõiki ELi 27 liikmesriiki, võimaldades seeläbi kõigiga parimate soolise võrdõiguslikkuse tavade vahetamist, mis aitaks parandada Türgi naiste olukorda; |
| --- | --- |

68.

kutsub Türgit üles aktiivsemalt läbi viima põhjalikke reforme, täitma riigi kaasajastamiseks Kopenhaageni kriteeriume ning looma keskkonda, kus valitseks vastastikune mõistmine ning austataks kõiki ELi 27 liikmesriiki, võimaldades seeläbi kõigiga parimate soolise võrdõiguslikkuse tavade vahetamist, mis aitaks parandada Türgi naiste olukorda;

*

* *

| 69. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, Euroopa Nõukogu peasekretärile, ÜRO naisteorganisatsioonile, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peadirektorile ning Türgi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

69.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, Euroopa Nõukogu peasekretärile, ÜRO naisteorganisatsioonile, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peadirektorile ning Türgi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 385.

(2)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 174.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0090.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0116.

---

Kolmapäev, 23. mai 2012

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/33

---

Kolmapäev, 23. mai 2012Kas ELi ja Hiina vaheline kaubandus on tasakaalust väljas?

P7_TA(2012)0218

Euroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta resolutsioon küsimuses, kas ELi ja Hiina vaheline kaubandus on tasakaalust väljas (2010/2301(INI))

2013/C 264 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 153, 191, 207 ja 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 153, 191, 207 ja 218,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 31 ja 32, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 31 ja 32,

| — | võttes arvesse 23. novembri 2001. aasta protokolli Hiina Rahvavabariigi Maailma Kaubandusorganisatsiooniga ühinemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. novembri 2001. aasta protokolli Hiina Rahvavabariigi Maailma Kaubandusorganisatsiooniga ühinemise kohta,

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni (1) ning välispoliitika peadirektoraadi 2011. aasta juuli aruannet kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni (1) ning välispoliitika peadirektoraadi 2011. aasta juuli aruannet kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga,

| — | võttes arvesse 6. oktoobril 2010. aastal Brüsselis toimunud 13. ELi ja Hiina tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobril 2010. aastal Brüsselis toimunud 13. ELi ja Hiina tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (COM(2010)0612) ja oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (COM(2010)0612) ja oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (2),

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, ning komisjoni 6. detsembri 2006. aasta teatist „Globaalne Euroopa: Euroopa kaubanduse kaitsevahendid muutuvas globaalses majanduses”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, ning komisjoni 6. detsembri 2006. aasta teatist „Globaalne Euroopa: Euroopa kaubanduse kaitsevahendid muutuvas globaalses majanduses”,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. mai 2011. aasta teatist „Intellektuaalomandiõiguste ühtne turg”, ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus intellektuaalomandiõigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta (COM(2011)0285), komisjoni 14. juuli 2011. aasta aruannet intellektuaalomandi õiguste rakendamise kohta Euroopa tolliasutuste poolt ja oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. mai 2011. aasta teatist „Intellektuaalomandiõiguste ühtne turg”, ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus intellektuaalomandiõigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta (COM(2011)0285), komisjoni 14. juuli 2011. aasta aruannet intellektuaalomandi õiguste rakendamise kohta Euroopa tolliasutuste poolt ja oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele,

| — | võttes arvesse WTO 5. juuli 2011. aasta aruannet Hiina eri toorainete ekspordimeetmete kohta ja oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO 5. juuli 2011. aasta aruannet Hiina eri toorainete ekspordimeetmete kohta ja oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes, (7) inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (8) ning rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes, (7) inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (8) ning rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (9),

| — | võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (10) ja 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni Doha arenguprojekti läbirääkimiste seisu kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (10) ja 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni Doha arenguprojekti läbirääkimiste seisu kohta (11),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „EL – Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus” (COM(2006)0631) ning sellele lisatud töödokumenti „Konkurents ja partnerlus: ELi ja Hiina kaubandus- ja investeeringute poliitika” (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „EL – Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus” (COM(2006)0631) ning sellele lisatud töödokumenti „Konkurents ja partnerlus: ELi ja Hiina kaubandus- ja investeeringute poliitika” (COM(2006)0632),

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2011. aasta järeldusi ning 4. novembril 2011. aastal Cannes’is toimunud G20 tippkohtumise deklaratsiooni „Meie ühise tuleviku kujundamine: aktiivsem kollektiivne tegevus kõigi hüvanguks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2011. aasta järeldusi ning 4. novembril 2011. aastal Cannes’is toimunud G20 tippkohtumise deklaratsiooni „Meie ühise tuleviku kujundamine: aktiivsem kollektiivne tegevus kõigi hüvanguks”,

| — | võttes arvesse Hiina valitsuse 23. detsembri 2010. aasta valget raamatut Hiina ja Aafrika majandus- ja kaubanduskoostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina valitsuse 23. detsembri 2010. aasta valget raamatut Hiina ja Aafrika majandus- ja kaubanduskoostöö kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0141/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0141/2012),

| A. | arvestades, et Hiina ühines WTOga 2001. aastal ning temast on seejärel saanud maailma suurim kaupade eksportija (10,36 % maailma ekspordist 2010. aastal) ja maailma suuruselt teine majandus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Hiina ühines WTOga 2001. aastal ning temast on seejärel saanud maailma suurim kaupade eksportija (10,36 % maailma ekspordist 2010. aastal) ja maailma suuruselt teine majandus;

| B. | arvestades, et EL on peamine sihtkoht Hiina ekspordile, mis kasvas 2009.–2010. aastal 39,5 %, ning Hiina on ELi suuruselt teine kaubanduspartner; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on peamine sihtkoht Hiina ekspordile, mis kasvas 2009.–2010. aastal 39,5 %, ning Hiina on ELi suuruselt teine kaubanduspartner;

| C. | arvestades, et Jaapani asemel on EList saanud Hiina suurim impordiallikas; arvestades, et kasvav import Hiinast on olnud ülioluline ekspordile suunatud ELi liikmesriikide, nagu Saksamaa hiljutistes majandustulemustes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Jaapani asemel on EList saanud Hiina suurim impordiallikas; arvestades, et kasvav import Hiinast on olnud ülioluline ekspordile suunatud ELi liikmesriikide, nagu Saksamaa hiljutistes majandustulemustes;

| D. | arvestades, et majanduse kiirem areng ja WTO liikmesus toob Hiinale peale olulise kasu kaasa suurema vastutuse seoses maailma majanduslikus korras, eelkõige Rahvusvahelises Valuutafondis ja Maailmapanga kontsernis tervikliku ja positiivse rolli täitmisega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et majanduse kiirem areng ja WTO liikmesus toob Hiinale peale olulise kasu kaasa suurema vastutuse seoses maailma majanduslikus korras, eelkõige Rahvusvahelises Valuutafondis ja Maailmapanga kontsernis tervikliku ja positiivse rolli täitmisega;

| E. | arvestades, et ELi ja Hiina kahepoolsetes kaubandussuhetes on alates ELi ja Hiina koostöölepingu allakirjutamisest 1985. aastal toimunud märkimisväärne areng ning seetõttu on oluline, et leping viiakse kooskõlla praeguse majandusolukorraga; arvestades, et komisjon võttis 2006. aastal vastu Hiinat käsitleva olulise poliitilise strateegia ning alustas selle raames 2007. aasta jaanuaris läbirääkimisi täiemahulise partnerlus- ja koostöölepingu üle, et parandada veelgi ELi ja Hiina suhteid kaubanduse ja investeeringute valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi ja Hiina kahepoolsetes kaubandussuhetes on alates ELi ja Hiina koostöölepingu allakirjutamisest 1985. aastal toimunud märkimisväärne areng ning seetõttu on oluline, et leping viiakse kooskõlla praeguse majandusolukorraga; arvestades, et komisjon võttis 2006. aastal vastu Hiinat käsitleva olulise poliitilise strateegia ning alustas selle raames 2007. aasta jaanuaris läbirääkimisi täiemahulise partnerlus- ja koostöölepingu üle, et parandada veelgi ELi ja Hiina suhteid kaubanduse ja investeeringute valdkonnas;

| F. | arvestades, et ELi ja Hiina vaheline kaubandus on viimase kolmekümne aasta jooksul kiiresti ja järjepidevalt kasvanud ning 2010. aastal küündis kogu kaubandus 395 miljardi euroni; arvestades samuti, et 1997. aastast alates on kahepoolne kaubandus Hiina kasuks tasakaalust väljas, kusjuures kaubandusbilansi puudujääk oli 2010. aastal 168,8 miljardit eurot (võrreldes 49 miljardi euroga 2000. aastal); arvestades, et Hiina ekspordil on väga väike lisandväärtus, kui maha arvata EList ja mujalt imporditud koostisosade väärtus; arvestades, et Hiinas asutatud välismaiste ettevõtete toodang moodustab ligikaudu 85 % kogu koostetoimingutest tulenevast ekspordikaubandusest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ja Hiina vaheline kaubandus on viimase kolmekümne aasta jooksul kiiresti ja järjepidevalt kasvanud ning 2010. aastal küündis kogu kaubandus 395 miljardi euroni; arvestades samuti, et 1997. aastast alates on kahepoolne kaubandus Hiina kasuks tasakaalust väljas, kusjuures kaubandusbilansi puudujääk oli 2010. aastal 168,8 miljardit eurot (võrreldes 49 miljardi euroga 2000. aastal); arvestades, et Hiina ekspordil on väga väike lisandväärtus, kui maha arvata EList ja mujalt imporditud koostisosade väärtus; arvestades, et Hiinas asutatud välismaiste ettevõtete toodang moodustab ligikaudu 85 % kogu koostetoimingutest tulenevast ekspordikaubandusest;

| G. | arvestades, et ELi välisinvesteeringud Hiinas moodustasid 2010. aastal 4,9 miljardit eurot ning Hiina välisinvesteeringud ELis moodustasid samal aastal 0,9 miljardit eurot; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi välisinvesteeringud Hiinas moodustasid 2010. aastal 4,9 miljardit eurot ning Hiina välisinvesteeringud ELis moodustasid samal aastal 0,9 miljardit eurot;

| H. | arvestades, et Hiina ja ELi lahknevatel ühiskondlikel, majanduslikel ja demokraatlikel mudelitel ning nende demograafial ja loodusvaradel on oluline osa kahe piirkonna vahelise kaubanduse tasakaalustamatuses; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Hiina ja ELi lahknevatel ühiskondlikel, majanduslikel ja demokraatlikel mudelitel ning nende demograafial ja loodusvaradel on oluline osa kahe piirkonna vahelise kaubanduse tasakaalustamatuses;

| I. | arvestades, et Hiina on probleemne pigem tööstuslikust kui kaubanduslikust aspektist ning nõuab, et EL viiks Euroopa mastaabis ellu ambitsioonikat tööstuspoliitikat, kuna üksnes riikide lähenemisviisid ei võimalda kujundada välja sidusat ühenduse lähenemisviisi Hiina suhtes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hiina on probleemne pigem tööstuslikust kui kaubanduslikust aspektist ning nõuab, et EL viiks Euroopa mastaabis ellu ambitsioonikat tööstuspoliitikat, kuna üksnes riikide lähenemisviisid ei võimalda kujundada välja sidusat ühenduse lähenemisviisi Hiina suhtes;

| J. | arvestades, et arvukate tarbekaupade tootmise Hiinasse üleviimise tõttu on Euroopa Liidus kadunud palju töökohti; arvestades, et selle nihkega kaasnes ka hindade märkimisväärne alanemine, mille tulemusel muutusid paljud tarbekaubad Euroopa Liidu väikese sissetulekuga majapidamistele kättesaadavaks ning see on aidanud hoida inflatsiooni võrdlemisi väikesena; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et arvukate tarbekaupade tootmise Hiinasse üleviimise tõttu on Euroopa Liidus kadunud palju töökohti; arvestades, et selle nihkega kaasnes ka hindade märkimisväärne alanemine, mille tulemusel muutusid paljud tarbekaubad Euroopa Liidu väikese sissetulekuga majapidamistele kättesaadavaks ning see on aidanud hoida inflatsiooni võrdlemisi väikesena;

| K. | arvestades, et ÜRO kliimamuutuste Durbani konverentsi osalised ei jõudnud siduva kokkuleppeni ning mõne riigi võetud kohustused kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ei ole piisavad, võttes arvesse kiireloomulist vajadust hoida 21. sajandil temperatuuri tõus kahe kraadi piires, kui tahetakse saavutada kliimamuutuste tegevuskava eesmärgid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜRO kliimamuutuste Durbani konverentsi osalised ei jõudnud siduva kokkuleppeni ning mõne riigi võetud kohustused kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ei ole piisavad, võttes arvesse kiireloomulist vajadust hoida 21. sajandil temperatuuri tõus kahe kraadi piires, kui tahetakse saavutada kliimamuutuste tegevuskava eesmärgid;

| L. | arvestades, et Euroopa majanduskasv on hinnanguliselt palju väiksem kui Hiina majanduskasv, mis peaks 2012. aastal olema umbes 9 %; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa majanduskasv on hinnanguliselt palju väiksem kui Hiina majanduskasv, mis peaks 2012. aastal olema umbes 9 %;

| M. | arvestades, et sisemajanduse tasakaalustamatus mõjutab Euroopa majandust ja selline tasakaalustamatus suureneb ka Hiina majanduses, sealhulgas kinnisvarasektoris, mille tunnistajaks on hiljutine kinnisvaramull; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sisemajanduse tasakaalustamatus mõjutab Euroopa majandust ja selline tasakaalustamatus suureneb ka Hiina majanduses, sealhulgas kinnisvarasektoris, mille tunnistajaks on hiljutine kinnisvaramull;

| N. | arvestades, et ELi ühise kaubanduspoliitika mõju kahandavad mõnikord liikmesriikide lahknevad huvid Hiina suhtes; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi ühise kaubanduspoliitika mõju kahandavad mõnikord liikmesriikide lahknevad huvid Hiina suhtes;

| O. | arvestades, et praeguse majanduskriisi sotsiaalsed kulud on suured; arvestades, et tööhõive määr ELis kahanes 1,8 % ja seetõttu on jäänud töötuks 9,6 % majanduslikult aktiivsest elanikkonnast (23 miljonit inimest), noorte tööpuuduse määr on 21 %, tööhõive taastumise väljavaade on ebakindel ja 17 % ELi kodanikest on vaesuse ohus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et praeguse majanduskriisi sotsiaalsed kulud on suured; arvestades, et tööhõive määr ELis kahanes 1,8 % ja seetõttu on jäänud töötuks 9,6 % majanduslikult aktiivsest elanikkonnast (23 miljonit inimest), noorte tööpuuduse määr on 21 %, tööhõive taastumise väljavaade on ebakindel ja 17 % ELi kodanikest on vaesuse ohus;

| P. | arvestades, et Hiina, kes sai 2001. aastal WTO liikmeks, peaks järgima WTO eeskirju, liberaliseerides kaubanduse ja avades turud; arvestades, et siiani ei ole Hiina sellealased pingutused kaugeltki rahuldavad; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Hiina, kes sai 2001. aastal WTO liikmeks, peaks järgima WTO eeskirju, liberaliseerides kaubanduse ja avades turud; arvestades, et siiani ei ole Hiina sellealased pingutused kaugeltki rahuldavad;

| Q. | arvestades, et Hiina ühinemist riigihankeid käsitleva kokkuleppega tuleb lihtsustada kokkuleppe sätete läbivaatamise ja kohaldamisala laiendamise abil, milles jõuti kokkuleppele viimasel WTO ministrite konverentsil 15. detsembril 2011; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Hiina ühinemist riigihankeid käsitleva kokkuleppega tuleb lihtsustada kokkuleppe sätete läbivaatamise ja kohaldamisala laiendamise abil, milles jõuti kokkuleppele viimasel WTO ministrite konverentsil 15. detsembril 2011;

| R. | arvestades, et Euroopa ettevõtete pääsu Hiina turule takistab riigi juhitav tööstuspoliitika, intellektuaalomandi õiguste ebapiisav kaitse, mitte üheselt mõistetavad eeskirjad ja nende järgimise kord ning muud tehnilised ja mittetariifsed kaubandustõkked; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa ettevõtete pääsu Hiina turule takistab riigi juhitav tööstuspoliitika, intellektuaalomandi õiguste ebapiisav kaitse, mitte üheselt mõistetavad eeskirjad ja nende järgimise kord ning muud tehnilised ja mittetariifsed kaubandustõkked;

| S. | arvestades, et jüaani alahindamine annab Hiinale jätkuvalt kunstlikke kaubanduseeliseid ning G20 liikmesriigid on lubanud suurendada vahetuskursside paindlikkust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et jüaani alahindamine annab Hiinale jätkuvalt kunstlikke kaubanduseeliseid ning G20 liikmesriigid on lubanud suurendada vahetuskursside paindlikkust;

| T. | arvestades, et 2010. aastal peeti ELi välispiiridel intellektuaalomandi õiguste rikkumise kahtlustuse tõttu kinni üle 103 miljoni kaubaartikli, mille koguväärtus oli 1,11 miljardit eurot; arvestades, et 85 % sellistest kaupadest on pärit Hiinast; arvestades, et intellektuaalomandi õiguste kaitse oluline aspekt on kehtivate õigusaktide ja rahvusvaheliste kohustuste, sealhulgas sanktsioonide nõuetekohane jõustamine; arvestades, et kõnealuste kaupade tootmine toimub tihti rajatistes, kus toodetakse ka eeskirjade kohaselt märgistatud kaupu ning kus sageli ei pöörata tähelepanu töötajate õigustele ning tervishoiu- ja ohutusnõuetele, mis seavad seega ohtu tarbijad ja kemikaalide korral laiemalt ka keskkonna; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 2010. aastal peeti ELi välispiiridel intellektuaalomandi õiguste rikkumise kahtlustuse tõttu kinni üle 103 miljoni kaubaartikli, mille koguväärtus oli 1,11 miljardit eurot; arvestades, et 85 % sellistest kaupadest on pärit Hiinast; arvestades, et intellektuaalomandi õiguste kaitse oluline aspekt on kehtivate õigusaktide ja rahvusvaheliste kohustuste, sealhulgas sanktsioonide nõuetekohane jõustamine; arvestades, et kõnealuste kaupade tootmine toimub tihti rajatistes, kus toodetakse ka eeskirjade kohaselt märgistatud kaupu ning kus sageli ei pöörata tähelepanu töötajate õigustele ning tervishoiu- ja ohutusnõuetele, mis seavad seega ohtu tarbijad ja kemikaalide korral laiemalt ka keskkonna;

| U. | arvestades, et Hiina peaks vastavalt oma 12. viisaastakuplaanile, mille mõned eesmärgid on sarnased strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega, arendama strateegilist energia-, ehitus- ja transpordisektorit ning tal on suur teenindussektori väljaarendamise vajadus; arvestades, et see võib pakkuda uusi investeerimisvõimalusi ELi ettevõtetele ja võimaldada tihedamat koostööd; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Hiina peaks vastavalt oma 12. viisaastakuplaanile, mille mõned eesmärgid on sarnased strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega, arendama strateegilist energia-, ehitus- ja transpordisektorit ning tal on suur teenindussektori väljaarendamise vajadus; arvestades, et see võib pakkuda uusi investeerimisvõimalusi ELi ettevõtetele ja võimaldada tihedamat koostööd;

Turulepääsu parandamine

| 1. | kutsub komisjoni üles kohaldama vastastikkuse põhimõtet ELi ühises kaubanduspoliitikas arenguriikide ja kiirelt areneva majandusega riikidega, näiteks Hiinaga, et taastada aus konkurents ja tagada kõikidele võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni üles kohaldama vastastikkuse põhimõtet ELi ühises kaubanduspoliitikas arenguriikide ja kiirelt areneva majandusega riikidega, näiteks Hiinaga, et taastada aus konkurents ja tagada kõikidele võrdsed tingimused;

| 2. | tunneb heameelt Euroopa Liidu ja Hiina majandussuhete tugevdamise üle; kutsub ELi ja Hiinat üles lähtuma partnerlusel ja ühisel kasul põhinevatest suhetest, mitte halastamatust konkurentsist ja vastasseisust; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt Euroopa Liidu ja Hiina majandussuhete tugevdamise üle; kutsub ELi ja Hiinat üles lähtuma partnerlusel ja ühisel kasul põhinevatest suhetest, mitte halastamatust konkurentsist ja vastasseisust;

| 3. | märgib, et Hiina majandus ei vasta WTO kindlaks määratud turumajanduse kriteeriumidele; kutsub komisjoni üles tegema koostööd Hiina valitsusega, et kõrvaldada ülejäänud takistused 2016. aastaks, kui WTO peaks Hiinale andma turumajandusliku staatuse; rõhutab, et selline staatus tuleks Hiinale enne nimetatud kuupäeva anda üksnes juhul, kui Hiina on täitnud kõik kriteeriumid; palub, et EL teostaks iga-aastase aruande vormis korrapäraseid hindamisi selle kohta, kuidas Hiina on täitnud WTOga ühinemise protokollis sätestatud kohustusi; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Hiina majandus ei vasta WTO kindlaks määratud turumajanduse kriteeriumidele; kutsub komisjoni üles tegema koostööd Hiina valitsusega, et kõrvaldada ülejäänud takistused 2016. aastaks, kui WTO peaks Hiinale andma turumajandusliku staatuse; rõhutab, et selline staatus tuleks Hiinale enne nimetatud kuupäeva anda üksnes juhul, kui Hiina on täitnud kõik kriteeriumid; palub, et EL teostaks iga-aastase aruande vormis korrapäraseid hindamisi selle kohta, kuidas Hiina on täitnud WTOga ühinemise protokollis sätestatud kohustusi;

| 4. | tunnistab, et Hiina ei suuda tõenäoliselt lähitulevikus täita turumajandusliku staatuse saavutamise objektiivseid kriteeriume ning kutsub seetõttu komisjoni üles esitama 2012. aasta lõpuks Euroopa Parlamendile ettepaneku meetmete kohta, mida komisjon peab võtma enne, kui EL tunnistab sellist staatust; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et Hiina ei suuda tõenäoliselt lähitulevikus täita turumajandusliku staatuse saavutamise objektiivseid kriteeriume ning kutsub seetõttu komisjoni üles esitama 2012. aasta lõpuks Euroopa Parlamendile ettepaneku meetmete kohta, mida komisjon peab võtma enne, kui EL tunnistab sellist staatust;

| 5. | väljendab kahetsust arvukate tariifsete ja mittetariifsete tõkete pärast Hiina turul, nagu välismaiste ettevõtjate teatav diskrimineerimine, eelkõige pangandus-, kindlustus- ja telekommunikatsioonisektoris, tariifistruktuuri keerukus ja tehnilised kaubandustõkked, näiteks tehniliste eeskirjade ja vastavushindamise menetluste läbipaistvuse puudumine ning Hiina kohustusliku sertifitseerimise süsteem; väljendab kahetsust, et vastupidiselt WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus sätestatule ei teavita Hiina süstemaatiliselt oma konkreetsetest toetustest; |
| --- | --- |

5.

väljendab kahetsust arvukate tariifsete ja mittetariifsete tõkete pärast Hiina turul, nagu välismaiste ettevõtjate teatav diskrimineerimine, eelkõige pangandus-, kindlustus- ja telekommunikatsioonisektoris, tariifistruktuuri keerukus ja tehnilised kaubandustõkked, näiteks tehniliste eeskirjade ja vastavushindamise menetluste läbipaistvuse puudumine ning Hiina kohustusliku sertifitseerimise süsteem; väljendab kahetsust, et vastupidiselt WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus sätestatule ei teavita Hiina süstemaatiliselt oma konkreetsetest toetustest;

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, et Hiina tagab endale sihipäraste riiklike toetustega ELiga võrreldes üsna suure kaubanduseelise, kasutades selleks hulgaliselt juriidilisi konstruktsioone; nõuab tungivalt, et Hiina viiks oma riiklikud toetusprogrammid kooskõlla WTO asjaomaste eeskirjadega; kutsub lisaks komisjoni üles reformima toetustevastast korda, et EL suudaks tõhusalt lahendada olulisi Hiinaga seotud probleeme; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu asjaolule, et Hiina tagab endale sihipäraste riiklike toetustega ELiga võrreldes üsna suure kaubanduseelise, kasutades selleks hulgaliselt juriidilisi konstruktsioone; nõuab tungivalt, et Hiina viiks oma riiklikud toetusprogrammid kooskõlla WTO asjaomaste eeskirjadega; kutsub lisaks komisjoni üles reformima toetustevastast korda, et EL suudaks tõhusalt lahendada olulisi Hiinaga seotud probleeme;

| 7. | märgib, et Hiina taunib kaubandustõkete olemasolu Euroopa turul, nagu märkimisväärsed ELi põllumajandustoetused Euroopa põllumajandustootjatele, keerukas põllumajandustoodete tollimaksude süsteem, tehnilised kaubandustõkked ja teatavates ELi liikmesriikides kolmandate riikide investeeringutele kehtestatud piirangud; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Hiina taunib kaubandustõkete olemasolu Euroopa turul, nagu märkimisväärsed ELi põllumajandustoetused Euroopa põllumajandustootjatele, keerukas põllumajandustoodete tollimaksude süsteem, tehnilised kaubandustõkked ja teatavates ELi liikmesriikides kolmandate riikide investeeringutele kehtestatud piirangud;

| 8. | tunneb muret, et kohtusüsteem ei ole usaldusväärne ega suuda tagada lepinguliste kohustuste täitmist ning investeerimist reguleeriv kord ei ole ühtne ega läbipaistev; |
| --- | --- |

8.

tunneb muret, et kohtusüsteem ei ole usaldusväärne ega suuda tagada lepinguliste kohustuste täitmist ning investeerimist reguleeriv kord ei ole ühtne ega läbipaistev;

| 9. | tunneb muret, et toodete suhtes kohaldatavad tehnilised eeskirjad ja standardid ning eelkõige sertifitseerimisnõuete puudulik prognoositavus ja avalikustamine on oluline kaubandustõke Hiinasse eksportivate ettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

9.

tunneb muret, et toodete suhtes kohaldatavad tehnilised eeskirjad ja standardid ning eelkõige sertifitseerimisnõuete puudulik prognoositavus ja avalikustamine on oluline kaubandustõke Hiinasse eksportivate ettevõtete jaoks;

| 10. | kutsub Hiinat üles võtma vastu rahvusvahelised toodete ja teenuste standardid, et edendada kaubandust Hiina ja muude riikide vahel; tunneb heameelt asjaolu üle, et Hiina suurendab oma osalust rahvusvahelisi standardeid kehtestavates organites, ning on veendunud, et seda tuleks ergutada ning vastukaaluks peaks EL osalema Hiina standardiorganite töös; rõhutab, kui oluline on Hiina impordi vastavus Euroopa toidukaupade ja toiduks mittekasutatavate toodete standarditele; |
| --- | --- |

10.

kutsub Hiinat üles võtma vastu rahvusvahelised toodete ja teenuste standardid, et edendada kaubandust Hiina ja muude riikide vahel; tunneb heameelt asjaolu üle, et Hiina suurendab oma osalust rahvusvahelisi standardeid kehtestavates organites, ning on veendunud, et seda tuleks ergutada ning vastukaaluks peaks EL osalema Hiina standardiorganite töös; rõhutab, kui oluline on Hiina impordi vastavus Euroopa toidukaupade ja toiduks mittekasutatavate toodete standarditele;

| 11. | tunneb muret välismaiste ettevõtete keerulise juurdepääsu pärast Hiina riigihangetele, samas kui on tagatud juurdepääs Euroopa riigihangetele; tunneb muret võimaliku kõlvatu konkurentsi pärast, kuna eelkõige varjatud riigiabi võimaldab Hiina ettevõtetel teha ELi ettevõtetest oluliselt soodsamaid pakkumisi; tunneb heameelt riigihankeid käsitleva kokkuleppe läbivaatamise ja selle kohaldamisala laiendamise üle, milles jõuti kokkuleppele viimasel WTO ministrite konverentsil 15. detsembril 2011, ning kohustuste üle, mis Hiina sellega seoses võttis, ehkki need ei ole ikka veel piisavad; ergutab seetõttu Hiinat tegema ettepanekut ühineda kokkuleppega teiste lepinguosalistega sarnastel tingimustel, kooskõlas WTOga ühinemise protokollis sätestatud kohustustega; kutsub komisjoni töötama võimaluse korral 2012. aastal kiiresti välja ELi vahendi vastastikkuse tagamiseks riigihangete turgude avatuse küsimuses; on seisukohal, et samuti tuleb tingimata tõhustada vahendeid, mille eesmärk on edendada, koordineerida ja toetada Euroopa VKEde pääsu sellisele prioriteetsele turule nagu Hiina; |
| --- | --- |

11.

tunneb muret välismaiste ettevõtete keerulise juurdepääsu pärast Hiina riigihangetele, samas kui on tagatud juurdepääs Euroopa riigihangetele; tunneb muret võimaliku kõlvatu konkurentsi pärast, kuna eelkõige varjatud riigiabi võimaldab Hiina ettevõtetel teha ELi ettevõtetest oluliselt soodsamaid pakkumisi; tunneb heameelt riigihankeid käsitleva kokkuleppe läbivaatamise ja selle kohaldamisala laiendamise üle, milles jõuti kokkuleppele viimasel WTO ministrite konverentsil 15. detsembril 2011, ning kohustuste üle, mis Hiina sellega seoses võttis, ehkki need ei ole ikka veel piisavad; ergutab seetõttu Hiinat tegema ettepanekut ühineda kokkuleppega teiste lepinguosalistega sarnastel tingimustel, kooskõlas WTOga ühinemise protokollis sätestatud kohustustega; kutsub komisjoni töötama võimaluse korral 2012. aastal kiiresti välja ELi vahendi vastastikkuse tagamiseks riigihangete turgude avatuse küsimuses; on seisukohal, et samuti tuleb tingimata tõhustada vahendeid, mille eesmärk on edendada, koordineerida ja toetada Euroopa VKEde pääsu sellisele prioriteetsele turule nagu Hiina;

| 12. | märgib, et Hiina asutuste ja pankade antavad ekspordikrediidid soodustavad kaubanduse moonutusi; kutsub seetõttu Hiinat üles järgima OECD kokkulepet riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta; kutsub komisjoni üles toetama OECD jõupingutusi, et tagada Hiina osalemine nimetatud kokkuleppes; ergutab lisaks Hiinat allkirjastama OECD altkäemaksuvastast konventsiooni; |
| --- | --- |

12.

märgib, et Hiina asutuste ja pankade antavad ekspordikrediidid soodustavad kaubanduse moonutusi; kutsub seetõttu Hiinat üles järgima OECD kokkulepet riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta; kutsub komisjoni üles toetama OECD jõupingutusi, et tagada Hiina osalemine nimetatud kokkuleppes; ergutab lisaks Hiinat allkirjastama OECD altkäemaksuvastast konventsiooni;

| 13. | juhib tähelepanu asjaolule, et välismaiste ettevõtete peamine lubatud ettevõtlusvorm Hiinas on ühisettevõte, mis on väga piirav mehhanism ja sageli seotud strateegilise tehnosiirdega, mis võib soodustada Hiina konkurentsivõime arengut Euroopa tööstuse kahjuks valdkondades, milles EL on esirinnas; on veendunud, et Hiina suurem avatus ühisettevõtte mehhanismi suhtes ja intellektuaalomandi õiguste parem kaitse on kasulik mõlemale osapoolele ning soodustab ELi ettevõtete pääsu Hiina turule; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu asjaolule, et välismaiste ettevõtete peamine lubatud ettevõtlusvorm Hiinas on ühisettevõte, mis on väga piirav mehhanism ja sageli seotud strateegilise tehnosiirdega, mis võib soodustada Hiina konkurentsivõime arengut Euroopa tööstuse kahjuks valdkondades, milles EL on esirinnas; on veendunud, et Hiina suurem avatus ühisettevõtte mehhanismi suhtes ja intellektuaalomandi õiguste parem kaitse on kasulik mõlemale osapoolele ning soodustab ELi ettevõtete pääsu Hiina turule;

| 14. | kutsub ELi üles võtma juhul, kui Hiina peaks kasutama ebaseaduslikke kaubandustavasid, vajaduse korral kasutusele WTO eeskirjadega kooskõlas olevaid kaubanduse kaitsevahendeid, nagu dumpingu- ja subsiidiumidevastased meetmed ning kaitsemeetmed, samuti kasutama senisest enam WTO vaidluste lahendamise mehhanismi, et tagada ELi ja Hiina vahelises kaubanduses võrdsed tingimused; tunneb muret, et Hiina kasutab ELi ekspordi suhtes üha rohkem dumpinguvastaseid ja hinnadumpingu meetmeid ning riiklikke toetusi; kutsub seetõttu Hiinat üles tagama dumpinguvastaste meetmete kooskõla WTO eeskirjadega; |
| --- | --- |

14.

kutsub ELi üles võtma juhul, kui Hiina peaks kasutama ebaseaduslikke kaubandustavasid, vajaduse korral kasutusele WTO eeskirjadega kooskõlas olevaid kaubanduse kaitsevahendeid, nagu dumpingu- ja subsiidiumidevastased meetmed ning kaitsemeetmed, samuti kasutama senisest enam WTO vaidluste lahendamise mehhanismi, et tagada ELi ja Hiina vahelises kaubanduses võrdsed tingimused; tunneb muret, et Hiina kasutab ELi ekspordi suhtes üha rohkem dumpinguvastaseid ja hinnadumpingu meetmeid ning riiklikke toetusi; kutsub seetõttu Hiinat üles tagama dumpinguvastaste meetmete kooskõla WTO eeskirjadega;

Euroopa tööstuse huvide kaitsmine

| 15. | taunib intellektuaalomandi õiguste ebapiisavat kaitset Hiinas ja väljendab kahetsust, et ELi ettevõtetel ja eelkõige VKEdel puuduvad kättesaadavad konkreetsed vahendid, et tõhusalt võidelda intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu; tunneb heameelt komisjoni otsust üle teha ettepanek vaadata läbi intellektuaalomandi õiguste jõustamise direktiiv; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles paremini kaitsma intellektuaalomandi õigusi kõigis mitmepoolsetes organisatsioonides, mille liige Hiina on (Maailma Kaubandusorganisatsioon, Maailma Terviseorganisatsioon ja Ülemaailmne Intellektuaalomandi Organisatsioon); soovib, et Hiina jätkaks intellektuaalomandi õiguste kaitsega seotud kehtivate rahvusvaheliste õigusaktide ülevõtmist oma riiklikku õigusesse ning eelkõige võitleks võltsimise ja piraatlusega; nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud tagaksid nimetatud õigusaktide jõustamise, eelkõige piirkondlikul tasandil; väljendab kahetsust, et Hiina ei osalenud võltsimisvastase kaubanduslepingu (ACTA) üle peetavates läbirääkimistes; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suurendaksid tollikoostööd ELis ja kolmandate riikidega, eelkõige Hiinaga, seoses võltsitud kaupade konfiskeerimise ja tollimenetluste lihtsustamisega; palub, et komisjon ja liikmesriigid teeksid kolmandate riikidega tihedamat koostööd autoriõigustega seotud küsimustes ja litsentsimise valdkonnas; |
| --- | --- |

15.

taunib intellektuaalomandi õiguste ebapiisavat kaitset Hiinas ja väljendab kahetsust, et ELi ettevõtetel ja eelkõige VKEdel puuduvad kättesaadavad konkreetsed vahendid, et tõhusalt võidelda intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu; tunneb heameelt komisjoni otsust üle teha ettepanek vaadata läbi intellektuaalomandi õiguste jõustamise direktiiv; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles paremini kaitsma intellektuaalomandi õigusi kõigis mitmepoolsetes organisatsioonides, mille liige Hiina on (Maailma Kaubandusorganisatsioon, Maailma Terviseorganisatsioon ja Ülemaailmne Intellektuaalomandi Organisatsioon); soovib, et Hiina jätkaks intellektuaalomandi õiguste kaitsega seotud kehtivate rahvusvaheliste õigusaktide ülevõtmist oma riiklikku õigusesse ning eelkõige võitleks võltsimise ja piraatlusega; nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud tagaksid nimetatud õigusaktide jõustamise, eelkõige piirkondlikul tasandil; väljendab kahetsust, et Hiina ei osalenud võltsimisvastase kaubanduslepingu (ACTA) üle peetavates läbirääkimistes; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suurendaksid tollikoostööd ELis ja kolmandate riikidega, eelkõige Hiinaga, seoses võltsitud kaupade konfiskeerimise ja tollimenetluste lihtsustamisega; palub, et komisjon ja liikmesriigid teeksid kolmandate riikidega tihedamat koostööd autoriõigustega seotud küsimustes ja litsentsimise valdkonnas;

| 16. | on veendunud, et intellektuaalomandi õiguste parem kaitse ja sellega seotud eeskirjade tõhus rakendamine Hiinas annaks tugeva tõuke ELi ja teiste välisinvestorite huvile Hiinasse investeerida, jagada uusi tehnoloogilisi võimalusi ja ajakohastada olemasolevat tehnoloogiat; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et intellektuaalomandi õiguste parem kaitse ja sellega seotud eeskirjade tõhus rakendamine Hiinas annaks tugeva tõuke ELi ja teiste välisinvestorite huvile Hiinasse investeerida, jagada uusi tehnoloogilisi võimalusi ja ajakohastada olemasolevat tehnoloogiat;

| 17. | märgib, et Hiina toodab 97 % maailmas kasutatavatest haruldastest muldmetallidest ning kutsub Hiinat üles tagama oma kaubanduspartneritele jätkusuutlikud tootmismeetodid ja õiglase turulepääsu; kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu Hiina poolt toorainete ekspordile kehtestatud mis tahes piirangutele; tuletab siinkohal meelde WTO poolt 5. juulil 2011. aastal Hiina suhtes teatavate toorainete ekspordipiirangute kehtestamise eest langetatud negatiivset otsust, mida kinnitas apellatsioonikogu; kutsub komisjoni üles töötama välja tooraine aruka haldamise Euroopa strateegia, milles käsitletakse energiatõhususe suurendamist, ringlussevõttu, ressursside tõhusamat kasutamist ja tööstuskoostöö arendamist keskkonnahoidliku majanduskasvu ja innovatsiooni sektoris; nõuab läbirääkimiste pidamist, et võtta vastu ühised eeskirjad ja põhimõtted toorainega kauplemise valdkonnas, kehtestades seeläbi raamistiku ekspordipiirangute kohaldamiseks nii WTOs kui ka G20s, kuna probleem puudutab eeskätt tööstusriike ja Hiinat; |
| --- | --- |

17.

märgib, et Hiina toodab 97 % maailmas kasutatavatest haruldastest muldmetallidest ning kutsub Hiinat üles tagama oma kaubanduspartneritele jätkusuutlikud tootmismeetodid ja õiglase turulepääsu; kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu Hiina poolt toorainete ekspordile kehtestatud mis tahes piirangutele; tuletab siinkohal meelde WTO poolt 5. juulil 2011. aastal Hiina suhtes teatavate toorainete ekspordipiirangute kehtestamise eest langetatud negatiivset otsust, mida kinnitas apellatsioonikogu; kutsub komisjoni üles töötama välja tooraine aruka haldamise Euroopa strateegia, milles käsitletakse energiatõhususe suurendamist, ringlussevõttu, ressursside tõhusamat kasutamist ja tööstuskoostöö arendamist keskkonnahoidliku majanduskasvu ja innovatsiooni sektoris; nõuab läbirääkimiste pidamist, et võtta vastu ühised eeskirjad ja põhimõtted toorainega kauplemise valdkonnas, kehtestades seeläbi raamistiku ekspordipiirangute kohaldamiseks nii WTOs kui ka G20s, kuna probleem puudutab eeskätt tööstusriike ja Hiinat;

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon peaks läbirääkimisi ELi ja Hiina vahelise ambitsioonika ja tasakaalustatud investeerimiskokkuleppe sõlmimiseks, mille eesmärk on luua ELi investoritele Hiinas parem keskkond ning tagada ELis investeerivate Hiina ettevõtete juhtimise suurem läbipaistvus, suurendades samal ajal vastastikuseid kapitalivooge; kutsub nõukogu üles kujundama välja Hiinaga sõlmitava tulevase investeerimiskokkuleppega seotud volitused, võttes täiel määral arvesse Euroopa Parlamendi arvamusi ja seisukohti, mis on esitatud 6. aprilli 2011. aasta resolutsioonis Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon peaks läbirääkimisi ELi ja Hiina vahelise ambitsioonika ja tasakaalustatud investeerimiskokkuleppe sõlmimiseks, mille eesmärk on luua ELi investoritele Hiinas parem keskkond ning tagada ELis investeerivate Hiina ettevõtete juhtimise suurem läbipaistvus, suurendades samal ajal vastastikuseid kapitalivooge; kutsub nõukogu üles kujundama välja Hiinaga sõlmitava tulevase investeerimiskokkuleppega seotud volitused, võttes täiel määral arvesse Euroopa Parlamendi arvamusi ja seisukohti, mis on esitatud 6. aprilli 2011. aasta resolutsioonis Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta;

| 19. | tunneb heameelt Euroopa Liidu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ELi keskuse (ELi VKEde keskus) avamise üle Pekingis 2010. aasta novembris, mis avas VKEdele uksed 2011. aasta märtsis ja mille pädevuse hulka kuulub ELi VKEde aitamine nende probleemide lahendamisel, millega need seisavad silmitsi Hiina turul tegutsedes, eelkõige ettevõtluse algusjärgus; tunneb samuti heameelt selle üle, et keskus otsib Euroopa VKEdele tegutsemisvõimalusi Hiinas ja aitab neil tegutseda Hiina õiguslikus keskkonnas; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt Euroopa Liidu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ELi keskuse (ELi VKEde keskus) avamise üle Pekingis 2010. aasta novembris, mis avas VKEdele uksed 2011. aasta märtsis ja mille pädevuse hulka kuulub ELi VKEde aitamine nende probleemide lahendamisel, millega need seisavad silmitsi Hiina turul tegutsedes, eelkõige ettevõtluse algusjärgus; tunneb samuti heameelt selle üle, et keskus otsib Euroopa VKEdele tegutsemisvõimalusi Hiinas ja aitab neil tegutseda Hiina õiguslikus keskkonnas;

| 20. | rõhutab, kui oluline on ettevõtjatevaheline koostöö ning partnerlussuhete sõlmimine Hiina ülikoolide ja ELi ettevõtete vahel, et edendada innovatsiooni Hiinas; rõhutab eeliseid, mida pakub ELi turulepääsu andmebaas, mis sisaldab ELi ettevõtetele suunatud teavet turulepääsu tingimuste kohta, näiteks imporditariifide, toodetele esitatavate nõuete, kaubandustõkete, formaalsuste ning dokumentide ja statistika kohta; tunneb heameelt Euroopa kaubanduskoja tegevuse üle Hiinas; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, kui oluline on ettevõtjatevaheline koostöö ning partnerlussuhete sõlmimine Hiina ülikoolide ja ELi ettevõtete vahel, et edendada innovatsiooni Hiinas; rõhutab eeliseid, mida pakub ELi turulepääsu andmebaas, mis sisaldab ELi ettevõtetele suunatud teavet turulepääsu tingimuste kohta, näiteks imporditariifide, toodetele esitatavate nõuete, kaubandustõkete, formaalsuste ning dokumentide ja statistika kohta; tunneb heameelt Euroopa kaubanduskoja tegevuse üle Hiinas;

| 21. | on veendunud, et liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahel Hiinaga sõlmitud kaubanduskokkulepete alase teabevahetusmehhanismi loomine komisjoni algatusel hõlbustab Hiina suhtes sidusa lähenemisviisi vastuvõtmist; |
| --- | --- |

21.

on veendunud, et liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahel Hiinaga sõlmitud kaubanduskokkulepete alase teabevahetusmehhanismi loomine komisjoni algatusel hõlbustab Hiina suhtes sidusa lähenemisviisi vastuvõtmist;

Rahapoliitilise konkureerimise leevendamine

| 22. | tuletab meelde, et Hiina hoiab oma valduses on euroala liikmesriikide riigivõlakirju; rõhutab, et see asjaolu on saanud uue poliitilise mõõtme pärast tõsiseid võlaprobleeme euroalal; kutsub komisjoni üles algatama arutelu Euroopa Keskpanga ja liikmesriikidega seoses koordineeritud süsteemi loomisega riigivõla omanike tuvastamiseks; tunneb muret, et ELil on piiratud manööverdamisruum Hiinaga kaubandusläbirääkimiste pidamisel, arvestades Hiina panust euroala finantsstabiilsuse tagamisse; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et Hiina hoiab oma valduses on euroala liikmesriikide riigivõlakirju; rõhutab, et see asjaolu on saanud uue poliitilise mõõtme pärast tõsiseid võlaprobleeme euroalal; kutsub komisjoni üles algatama arutelu Euroopa Keskpanga ja liikmesriikidega seoses koordineeritud süsteemi loomisega riigivõla omanike tuvastamiseks; tunneb muret, et ELil on piiratud manööverdamisruum Hiinaga kaubandusläbirääkimiste pidamisel, arvestades Hiina panust euroala finantsstabiilsuse tagamisse;

| 23. | rõhutab, et jüaani väidetav alahindamine ja konverteerimatus võivad anda Hiina ekspordile ebaausa konkurentsieelise, kuna Hiina omanduses on juba kolmandik maailma välisvaluutareservidest; nõuab rahvusvahelise finantsvaldkonna reguleerimise ja makromajanduse koordineerimise tugevdamist G20 riikide vahel, ilma milleta on majanduslik stabiilsus ja ülemaailmne kaubandus ohus; kutsub Hiinat üles laskma jüaani hinnata, kuni selle vahetuskurss jõuab asjakohase tasemeni; juhib tähelepanu asjaolule, et vastavalt Euroopa Liidu aluslepingutele võib EL ülemaailmse jätkusuutmatu rahalise tasakaalustamatuse korral võtta vastu vahetuskursipoliitika; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et jüaani väidetav alahindamine ja konverteerimatus võivad anda Hiina ekspordile ebaausa konkurentsieelise, kuna Hiina omanduses on juba kolmandik maailma välisvaluutareservidest; nõuab rahvusvahelise finantsvaldkonna reguleerimise ja makromajanduse koordineerimise tugevdamist G20 riikide vahel, ilma milleta on majanduslik stabiilsus ja ülemaailmne kaubandus ohus; kutsub Hiinat üles laskma jüaani hinnata, kuni selle vahetuskurss jõuab asjakohase tasemeni; juhib tähelepanu asjaolule, et vastavalt Euroopa Liidu aluslepingutele võib EL ülemaailmse jätkusuutmatu rahalise tasakaalustamatuse korral võtta vastu vahetuskursipoliitika;

| 24. | kutsub komisjoni üles ergutama Hiinat liberaliseerima oma jooksevkontosid; kutsub komisjoni üles esitama tõendeid selle kohta, kuidas fikseeritud vahetuskursimehhanism kahjustab ELi konkurentsivõimet ja seejärel kaaluma asjakohaste prioriteetsete meetmete võtmist; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles ergutama Hiinat liberaliseerima oma jooksevkontosid; kutsub komisjoni üles esitama tõendeid selle kohta, kuidas fikseeritud vahetuskursimehhanism kahjustab ELi konkurentsivõimet ja seejärel kaaluma asjakohaste prioriteetsete meetmete võtmist;

ELi ja Hiina kaubandussuhete uue institutsioonilise raamistiku suunas

| 25. | kutsub liikmesriike üles asjakohaste järelevalvemehhanismidega tagama, et ELis tegutsevad välismaised ettevõtted järgiksid kõiki ühtsel turul kehtivaid õigusakte, sealhulgas sotsiaalseid ja keskkonnanorme, tagaksid patentide kaitse ning aitaksid kaasa jätkusuutliku tööhõive edendamisele, kui nad ostavad ELi ettevõtteid või asutavad ELis tütarettevõtteid; palub, et komisjon ja liikmesriigid looksid välisinvesteeringutega tegeleva USA komisjoni CFIUS eeskujul organi, mille ülesanne on eelnevalt hinnata strateegilisi välisinvesteeringuid, et omada selget ülevaadet ELis tegutsevatest ja investeerivatest ettevõtetest, ning esitaksid parlamendile korrapäraseid aruandeid; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles asjakohaste järelevalvemehhanismidega tagama, et ELis tegutsevad välismaised ettevõtted järgiksid kõiki ühtsel turul kehtivaid õigusakte, sealhulgas sotsiaalseid ja keskkonnanorme, tagaksid patentide kaitse ning aitaksid kaasa jätkusuutliku tööhõive edendamisele, kui nad ostavad ELi ettevõtteid või asutavad ELis tütarettevõtteid; palub, et komisjon ja liikmesriigid looksid välisinvesteeringutega tegeleva USA komisjoni CFIUS eeskujul organi, mille ülesanne on eelnevalt hinnata strateegilisi välisinvesteeringuid, et omada selget ülevaadet ELis tegutsevatest ja investeerivatest ettevõtetest, ning esitaksid parlamendile korrapäraseid aruandeid;

| 26. | kutsub ELi üles tegutsema kõikides asjakohastes rahvusvahelistes organisatsioonides, nagu Maailma Terviseorganisatsioon, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ja ÜRO, et algatada reformiprotsess, mille eesmärk on lülitada WTO kaubanduskorralduslikesse eeskirjadesse siduvad sotsiaalsed, keskkonna- ja tervishoiustandardid; |
| --- | --- |

26.

kutsub ELi üles tegutsema kõikides asjakohastes rahvusvahelistes organisatsioonides, nagu Maailma Terviseorganisatsioon, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ja ÜRO, et algatada reformiprotsess, mille eesmärk on lülitada WTO kaubanduskorralduslikesse eeskirjadesse siduvad sotsiaalsed, keskkonna- ja tervishoiustandardid;

| 27. | taunib ELi ja Hiina kaubandussuhete killustatud ja kooskõlastamata institutsioonilist raamistikku; kutsub komisjoni üles vaatama kiiresti läbi kahepoolsete suhete organisatsioonilise struktuuri, et püüelda parema kooskõlastamise poole ja kõrvaldada kattuvused arvukate töörühmade, dialoogide ning muude selles valdkonnas tegutsevate ametlike ja mitteametlike organite tasandil; kutsub liikmesriike, üksikuid piirkondi ja kohalikke omavalitsusi üles kooskõlastama paremini oma Hiina poliitikat ning võtma ELi ühiste eesmärkide huvides kiiresti meetmeid toimiva konsensuseni jõudmiseks; |
| --- | --- |

27.

taunib ELi ja Hiina kaubandussuhete killustatud ja kooskõlastamata institutsioonilist raamistikku; kutsub komisjoni üles vaatama kiiresti läbi kahepoolsete suhete organisatsioonilise struktuuri, et püüelda parema kooskõlastamise poole ja kõrvaldada kattuvused arvukate töörühmade, dialoogide ning muude selles valdkonnas tegutsevate ametlike ja mitteametlike organite tasandil; kutsub liikmesriike, üksikuid piirkondi ja kohalikke omavalitsusi üles kooskõlastama paremini oma Hiina poliitikat ning võtma ELi ühiste eesmärkide huvides kiiresti meetmeid toimiva konsensuseni jõudmiseks;

| 28. | palub ELil töötada välja strateegia kohustusliku tehnosiirde vältimiseks; nõuab sellega seoses ühenduse patendiga seotud tõhustatud koostöömenetluse kiiret sõlmimist; |
| --- | --- |

28.

palub ELil töötada välja strateegia kohustusliku tehnosiirde vältimiseks; nõuab sellega seoses ühenduse patendiga seotud tõhustatud koostöömenetluse kiiret sõlmimist;

| 29. | nõuab, et kõik siseturul ringlevad kaubad vastaksid rangelt Euroopa eeskirjadele ja normidele ning kutsub komisjoni üles kiiresti esitama WTO eeskirjadega kooskõlas oleva kava, millega järk-järgult kehtestada kaubanduses tingimuslikkuse mehhanism ja/või võtta piiridel rakendatavaid kohandamismeetmeid nendest kolmandatest riikidest pärit kaupade suhtes, mis ei vasta nimetatud normidele; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et kõik siseturul ringlevad kaubad vastaksid rangelt Euroopa eeskirjadele ja normidele ning kutsub komisjoni üles kiiresti esitama WTO eeskirjadega kooskõlas oleva kava, millega järk-järgult kehtestada kaubanduses tingimuslikkuse mehhanism ja/või võtta piiridel rakendatavaid kohandamismeetmeid nendest kolmandatest riikidest pärit kaupade suhtes, mis ei vasta nimetatud normidele;

Hiina ülemaailmse rolli hindamine

| 30. | rõhutab Hiina üha kasvavat mõju rahvusvahelises kaubanduses; kutsub seetõttu ELi jääma valvsaks Hiina üha suuremate investeeringute poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju suhtes arenguriikides, eelkõige Aafrikas ja Ladina-Ameerikas; |
| --- | --- |

30.

rõhutab Hiina üha kasvavat mõju rahvusvahelises kaubanduses; kutsub seetõttu ELi jääma valvsaks Hiina üha suuremate investeeringute poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju suhtes arenguriikides, eelkõige Aafrikas ja Ladina-Ameerikas;

| 31. | kinnitab, et Ladina-Ameerika ja Aafrika vajavad Hiina investeeringuid, eelkõige erimajandustsoonides, et aidata kaasa asjaomaste riikide majandusarengule ja kohalike tootmisahelate väljatöötamisele, kasutades selleks kohalikku tööjõudu; |
| --- | --- |

31.

kinnitab, et Ladina-Ameerika ja Aafrika vajavad Hiina investeeringuid, eelkõige erimajandustsoonides, et aidata kaasa asjaomaste riikide majandusarengule ja kohalike tootmisahelate väljatöötamisele, kasutades selleks kohalikku tööjõudu;

| 32. | tunneb muret, et mõned ELi ettevõtted investeerivad Hiinasse eeskätt väikeste tootmiskulude tõttu, mis on tingitud madalamatest sotsiaal-, keskkonna- ja inimõiguste standarditest; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel tungivalt soodustada ettevõtete sotsiaalse vastutuse tõhusate tavade järgimist ELi ettevõtete poolt Hiinas ning ergutada ettevõtete sotsiaalse vastutuse algatuste parimate tavade avaldamist ja levitamist; nõuab, et komisjon uuriks, kuidas ettevõtete sotsiaalse vastutuse sätteid oleks võimalik lisada tulevasse ELi ja Hiina investeerimiskokkuleppesse; |
| --- | --- |

32.

tunneb muret, et mõned ELi ettevõtted investeerivad Hiinasse eeskätt väikeste tootmiskulude tõttu, mis on tingitud madalamatest sotsiaal-, keskkonna- ja inimõiguste standarditest; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel tungivalt soodustada ettevõtete sotsiaalse vastutuse tõhusate tavade järgimist ELi ettevõtete poolt Hiinas ning ergutada ettevõtete sotsiaalse vastutuse algatuste parimate tavade avaldamist ja levitamist; nõuab, et komisjon uuriks, kuidas ettevõtete sotsiaalse vastutuse sätteid oleks võimalik lisada tulevasse ELi ja Hiina investeerimiskokkuleppesse;

| 33. | on seisukohal, et suhtumine Hiina tegutsemisse arenguriikides kui kõlvatusse konkurentsi ning sellele vastuseisuga reageerimine on kontraproduktiivne eelkõige arenguriikide endi jaoks; rõhutab, et ELi ettevõtjad ja osalejad, kes püüavad arenguriikidega kaubandus-ja majandussuhetes Hiinaga konkureerida, peaksid arenguriikide ning laiaulatuslikuma ülemaailmse konkurentsi ja majanduskasvu huvides töötama selle nimel, et tagada pikaajalise jätkusuutlikkuse ja kasu seisukohalt kõige rohkem huvi äratavad pakkumised, sealhulgas keskkonnaalaste, sotsiaalsete, inimõigustega seotud ja valitsemisalaste aspektide osas; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et suhtumine Hiina tegutsemisse arenguriikides kui kõlvatusse konkurentsi ning sellele vastuseisuga reageerimine on kontraproduktiivne eelkõige arenguriikide endi jaoks; rõhutab, et ELi ettevõtjad ja osalejad, kes püüavad arenguriikidega kaubandus-ja majandussuhetes Hiinaga konkureerida, peaksid arenguriikide ning laiaulatuslikuma ülemaailmse konkurentsi ja majanduskasvu huvides töötama selle nimel, et tagada pikaajalise jätkusuutlikkuse ja kasu seisukohalt kõige rohkem huvi äratavad pakkumised, sealhulgas keskkonnaalaste, sotsiaalsete, inimõigustega seotud ja valitsemisalaste aspektide osas;

| 34. | juhib tähelepanu asjaolule, et Hiina on suurim kasvuhoonegaaside heidet tekitav riik maailmas; kutsub ELi üles tegema rahvusvahelistes organisatsioonides ettepaneku lisada ökoloogilised aspektid ja kliimakaitse-eesmärgid rahvusvahelise kaubanduse üle peetavatesse aruteludesse; on seisukohal, et Hiina majanduslikku võimsust ja suutlikkust soodustada tehnoloogilist innovatsiooni tuleks kasutada ülemaailmse kliimamuutuste vastase võitluse toetuseks; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu asjaolule, et Hiina on suurim kasvuhoonegaaside heidet tekitav riik maailmas; kutsub ELi üles tegema rahvusvahelistes organisatsioonides ettepaneku lisada ökoloogilised aspektid ja kliimakaitse-eesmärgid rahvusvahelise kaubanduse üle peetavatesse aruteludesse; on seisukohal, et Hiina majanduslikku võimsust ja suutlikkust soodustada tehnoloogilist innovatsiooni tuleks kasutada ülemaailmse kliimamuutuste vastase võitluse toetuseks;

| 35. | on seisukohal, et Hiina ametiasutuste jõupingutused teatavate põhiõiguste, eelkõige sotsiaalsete ja töötajate õiguste tagamiseks Hiinas ei ole piisavad; ergutab seetõttu ELi ja Hiinat arendama tihedamat ja vastutustundlikumat vastastikkusel mõistmisel põhinevat strateegilist dialoogi; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et Hiina ametiasutuste jõupingutused teatavate põhiõiguste, eelkõige sotsiaalsete ja töötajate õiguste tagamiseks Hiinas ei ole piisavad; ergutab seetõttu ELi ja Hiinat arendama tihedamat ja vastutustundlikumat vastastikkusel mõistmisel põhinevat strateegilist dialoogi;

ELi suutlikkuse suurendamine ülemaailmses konkurentsis

| 36. | kutsub ELi üles töötama välja ühise teadustegevusel ja innovatsioonil põhineva ambitsioonika tööstuspoliitika, millele oleksid toeks uuenduslikud rahastamisvahendid, nagu projektvõlakirjad, mis toetaks VKEde arengut, eelkõige riigihangetele juurdepääsuga, et säilitada ELi konkurentsivõime uute oluliste tööstuses ja teadustegevuses osalejate suhtes; kutsub ELi üles väärtustama rohkem Euroopa tooteid, tagades tarbijate parema teavitamise, eelkõige ELi imporditud toodete päritolumaad käsitlevate eeskirjade vastuvõtmisega; |
| --- | --- |

36.

kutsub ELi üles töötama välja ühise teadustegevusel ja innovatsioonil põhineva ambitsioonika tööstuspoliitika, millele oleksid toeks uuenduslikud rahastamisvahendid, nagu projektvõlakirjad, mis toetaks VKEde arengut, eelkõige riigihangetele juurdepääsuga, et säilitada ELi konkurentsivõime uute oluliste tööstuses ja teadustegevuses osalejate suhtes; kutsub ELi üles väärtustama rohkem Euroopa tooteid, tagades tarbijate parema teavitamise, eelkõige ELi imporditud toodete päritolumaad käsitlevate eeskirjade vastuvõtmisega;

| 37. | nõuab tungivalt, et EL parandaks oma majanduse, eelarve ja rahanduse juhtimist ning poliitika kujundamist, et saada usaldusväärseks ja kaalukaks esindajaks rahvusvahelisel areenil; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegutsema kooskõlastatult, vältimaks olukorda, et partnerlused ja kahepoolsed lepingud nõrgendavad ELi positsiooni; nõuab tungivalt, et komisjon teeks liikmesriikidega tihedat koostööd, kui ta kujundab oma kaubanduspoliitikat ja strateegiat Hiina suhtes; nõuab, et EL rakendaks Hiina suhtes pikaajalist strateegiat, tagades tegevuse kooskõlastamise nii ELi institutsioonide kui ka ELi ja liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

37.

nõuab tungivalt, et EL parandaks oma majanduse, eelarve ja rahanduse juhtimist ning poliitika kujundamist, et saada usaldusväärseks ja kaalukaks esindajaks rahvusvahelisel areenil; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegutsema kooskõlastatult, vältimaks olukorda, et partnerlused ja kahepoolsed lepingud nõrgendavad ELi positsiooni; nõuab tungivalt, et komisjon teeks liikmesriikidega tihedat koostööd, kui ta kujundab oma kaubanduspoliitikat ja strateegiat Hiina suhtes; nõuab, et EL rakendaks Hiina suhtes pikaajalist strateegiat, tagades tegevuse kooskõlastamise nii ELi institutsioonide kui ka ELi ja liikmesriikide vahel;

| 38. | rõhutab, kui oluline on võtta Hiina suhtes vastu tasakaalustatud lähenemisviis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles laiendama Hiinaga koostööd ühiste teadusuuringute, nagu tooteohutuse ja rahvatervise valdkonnas, ning tagama intensiivsema teadustöö-, tehnoloogia- ja kultuurialaste kogemuste vahetuse; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, kui oluline on võtta Hiina suhtes vastu tasakaalustatud lähenemisviis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles laiendama Hiinaga koostööd ühiste teadusuuringute, nagu tooteohutuse ja rahvatervise valdkonnas, ning tagama intensiivsema teadustöö-, tehnoloogia- ja kultuurialaste kogemuste vahetuse;

| 39. | märgib, et paljud Hiinaga seotud kaubandusküsimused puudutavad õigusnormide kvaliteeti ja rakendamist eri poliitikavaldkondades, sealhulgas tööstus- ja keskkonnapoliitika, kriisimeetmed, finantsstabiilsus ja tarbijakaitse; nõuab selliste juhtumite lahendamist tihedama kahepoolse koostöö või vaidluste lahendamise kaudu WTOs; |
| --- | --- |

39.

märgib, et paljud Hiinaga seotud kaubandusküsimused puudutavad õigusnormide kvaliteeti ja rakendamist eri poliitikavaldkondades, sealhulgas tööstus- ja keskkonnapoliitika, kriisimeetmed, finantsstabiilsus ja tarbijakaitse; nõuab selliste juhtumite lahendamist tihedama kahepoolse koostöö või vaidluste lahendamise kaudu WTOs;

*

* *

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

40.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 132.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0412.

(3)  ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 16.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0364.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0565.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0141.

(7)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(8)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(9)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 94.

(10)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 77.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0380.

(12)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 101.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/41

---

Kolmapäev, 23. mai 2012Euroopa Parlamendi uurimisõigus

P7_TA(2012)0219

Euroopa Parlamendi poolt 23. mail 2012. aastal vastuvõetud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi määrus Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise üksikasjalike sätete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ (2009/2212(INI)) (1)

2013/C 264 E/07

---

(1)  Parlament otsustas vastavalt kodukorra artikli 41 kolmandale lõigule lükata hääletuse resolutsiooni ettepaneku üle edasi (A7-0352/2011).

---

Kolmapäev, 23. mai 2012
  ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI MÄÄRUS

Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise üksikasjalike sätete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 226 kolmandat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse nõukogu nõusolekut (1),

võttes arvesse komisjoni nõusolekut (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lissaboni lepinguga loodi tingimused uuendatud ja tugevdatud institutsiooniliseks tasakaaluks liidus, võimaldades liidu institutsioonidel tegutseda tõhusamalt, avatumalt ja demokraatlikumalt. Seoses sellega tugevdati ja laiendati Euroopa Parlamendi funktsioone poliitilise kontrolli osas. Seetõttu tuleb kooskõlas liikmesriikide parlamentaarsete tavadega ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus (edaspidi „aluslepingud”) sätestatud tingimustega tugevdada Euroopa Parlamendi uurimiskomisjone ning anda neile konkreetsed, tõelised ja selgelt piiritletud volitused, mis vastavad paremini parlamendi poliitilisele tähtsusele ja pädevustele, austades samal ajal Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet. Poliitilise kontrolli erakorraliseks vahendiks olevate uurimiskomisjonide volitused ei tohiks piirata teiste institutsioonide vastutust. |
| --- | --- |

(1)

Lissaboni lepinguga loodi tingimused uuendatud ja tugevdatud institutsiooniliseks tasakaaluks liidus, võimaldades liidu institutsioonidel tegutseda tõhusamalt, avatumalt ja demokraatlikumalt. Seoses sellega tugevdati ja laiendati Euroopa Parlamendi funktsioone poliitilise kontrolli osas. Seetõttu tuleb kooskõlas liikmesriikide parlamentaarsete tavadega ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus (edaspidi „aluslepingud”) sätestatud tingimustega tugevdada Euroopa Parlamendi uurimiskomisjone ning anda neile konkreetsed, tõelised ja selgelt piiritletud volitused, mis vastavad paremini parlamendi poliitilisele tähtsusele ja pädevustele, austades samal ajal Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet. Poliitilise kontrolli erakorraliseks vahendiks olevate uurimiskomisjonide volitused ei tohiks piirata teiste institutsioonide vastutust.

| (2) | 19. aprillil 1995. aastal võtsid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon vastu otsuse 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ, (3) millega kehtestati Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamist reguleerivaid üksikasjalikud sätted. Otsuses viidati võimalusele, et selle sätteid võidakse saadud kogemustest lähtuvalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

19. aprillil 1995. aastal võtsid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon vastu otsuse 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ, (3) millega kehtestati Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamist reguleerivaid üksikasjalikud sätted. Otsuses viidati võimalusele, et selle sätteid võidakse saadud kogemustest lähtuvalt muuta.

| (3) | Võttes arvesse Lissaboni lepinguga loodud uut institutsioonilist tasakaalu ja Euroopa Parlamendi uurimiskomisjonide tööst saadud kogemusi, tuleks otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ tunnistada kehtetuks ja asendada uue määrusega. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse Lissaboni lepinguga loodud uut institutsioonilist tasakaalu ja Euroopa Parlamendi uurimiskomisjonide tööst saadud kogemusi, tuleks otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ tunnistada kehtetuks ja asendada uue määrusega.

| (4) | Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikas tunnustatud kasulikkuse põhimõttega (4) tuleks anda uurimisõigusest tulenevate ülesannete täitmiseks vältimatud volitused Euroopa Parlamendile ja selle uurimiskomisjonidele. Sellest tulenevalt on vajalik, et Euroopa Liidu institutsioonid ja asutused ning liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et lihtsustada nende ülesannete täitmist. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikas tunnustatud kasulikkuse põhimõttega (4) tuleks anda uurimisõigusest tulenevate ülesannete täitmiseks vältimatud volitused Euroopa Parlamendile ja selle uurimiskomisjonidele. Sellest tulenevalt on vajalik, et Euroopa Liidu institutsioonid ja asutused ning liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et lihtsustada nende ülesannete täitmist.

| (5) | Uurimiskomisjoni ei tohiks moodustada juhtudel, kui väidetavaid fakte uurib kohus ja kui asi on alles kohtumenetluses. Et vältida vastuolusid poliitilise iseloomuga ja kohtulike uurimiste vahel, peaks Euroopa Parlamendil siiski olema võimalik uurida, kas on vajalik uurimiskomisjoni tegevus peatada, kui pärast selle moodustamist algatatakse väidetavate faktidega seotud kohtumenetlus. |
| --- | --- |

(5)

Uurimiskomisjoni ei tohiks moodustada juhtudel, kui väidetavaid fakte uurib kohus ja kui asi on alles kohtumenetluses. Et vältida vastuolusid poliitilise iseloomuga ja kohtulike uurimiste vahel, peaks Euroopa Parlamendil siiski olema võimalik uurida, kas on vajalik uurimiskomisjoni tegevus peatada, kui pärast selle moodustamist algatatakse väidetavate faktidega seotud kohtumenetlus.

| (6) | Tulenevalt avatuse, hea valitsemistava ja demokraatliku kontrolli põhimõtetest peaksid uurimiskomisjonide menetlused ja eriti kuulamised toimuma avalikult. Teisest küljest tuleks näha ette ka võimalus korraldada menetlus kinnisena ning näha ette vastavad konfidentsiaalsuse nõuded, et tagada nende uurimiste tõhusus, liikmesriikide eluliste huvide kaitse, üksikisiku puutumatus ja eraelu kaitse, eelkõige kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusaktidega, ning füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide kaitse. |
| --- | --- |

(6)

Tulenevalt avatuse, hea valitsemistava ja demokraatliku kontrolli põhimõtetest peaksid uurimiskomisjonide menetlused ja eriti kuulamised toimuma avalikult. Teisest küljest tuleks näha ette ka võimalus korraldada menetlus kinnisena ning näha ette vastavad konfidentsiaalsuse nõuded, et tagada nende uurimiste tõhusus, liikmesriikide eluliste huvide kaitse, üksikisiku puutumatus ja eraelu kaitse, eelkõige kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusaktidega, ning füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide kaitse.

| (7) | Uurimisõiguse kui parlamendi järelevalvevolituste olulise elemendi eesmärk on määrata kindlaks, kuidas olemasolevaid õigusnorme on minevikus rakendatud. Seetõttu on tähtis, et uurimiskomisjonil oleks võimalik tugineda oma uurimistegevuse käigus kogutud faktilistele tõenditele. Selleks peab uurimiskomisjonil olema võimalik kuulata ära liidu institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste liikmed, saada tõendeid liidu või liikmesriikide ametnikelt ja muudelt teenistujatelt, saada tõendeid mis tahes muudelt liidus resideerivatelt üksikisikutelt, tellida ekspertide aruandeid, nõuda dokumentide esitamist ja teostada kohapealset uurimist. |
| --- | --- |

(7)

Uurimisõiguse kui parlamendi järelevalvevolituste olulise elemendi eesmärk on määrata kindlaks, kuidas olemasolevaid õigusnorme on minevikus rakendatud. Seetõttu on tähtis, et uurimiskomisjonil oleks võimalik tugineda oma uurimistegevuse käigus kogutud faktilistele tõenditele. Selleks peab uurimiskomisjonil olema võimalik kuulata ära liidu institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste liikmed, saada tõendeid liidu või liikmesriikide ametnikelt ja muudelt teenistujatelt, saada tõendeid mis tahes muudelt liidus resideerivatelt üksikisikutelt, tellida ekspertide aruandeid, nõuda dokumentide esitamist ja teostada kohapealset uurimist.

| (8) | Uurimist läbi viies tuleks täiel määral austada inimõigusi ja põhivabadusi, eelkõige õigluspõhimõtet, ning asjaga seotud isikute õigust avaldada oma seisukohti neid puudutavate asjaolude kohta. |
| --- | --- |

(8)

Uurimist läbi viies tuleks täiel määral austada inimõigusi ja põhivabadusi, eelkõige õigluspõhimõtet, ning asjaga seotud isikute õigust avaldada oma seisukohti neid puudutavate asjaolude kohta.

| (9) | Kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga peaksid uurimiskomisjonid täielikult austama nende isikute õigusi, keda nad kutsuvad tunnistusi andma. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga peaksid uurimiskomisjonid täielikult austama nende isikute õigusi, keda nad kutsuvad tunnistusi andma.

| (10) | Uurimist läbi viies tuleks samuti arvestada põhimõtet, et uurimise järeldused peavad põhinema ainult sellistel elementidel, millel on tõenduslik väärtus. Sellest tulenevalt peaks uurimiskomisjonil olema eelkõige juurdepääs asjassepuutuvatele dokumentidele, mis on liidu institutsioonide või asutuste, liikmesriikide või, juhul kui dokument on eduka uurimise seisukohast vajalik, mis tahes muu füüsilise või juriidilise isiku valduses. |
| --- | --- |

(10)

Uurimist läbi viies tuleks samuti arvestada põhimõtet, et uurimise järeldused peavad põhinema ainult sellistel elementidel, millel on tõenduslik väärtus. Sellest tulenevalt peaks uurimiskomisjonil olema eelkõige juurdepääs asjassepuutuvatele dokumentidele, mis on liidu institutsioonide või asutuste, liikmesriikide või, juhul kui dokument on eduka uurimise seisukohast vajalik, mis tahes muu füüsilise või juriidilise isiku valduses.

| (11) | Kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega ja kohustusega aidata kaasa liidu õiguskorra säilitamisele peaksid liidu institutsioonid ja asutused või liikmesriigid määrama kindlaks ametnikud või muud teenistujad, kellele antakse luba ilmuda uurimiskomisjoni ette, kui komisjon kutse esitab. Lisaks peaks uurimiskomisjonil olema võimalik kuulata uuritava juhtumi eest vastutavaid komisjoni liikmeid, kui nende tunnistusi peetakse uuritava juhtumi põhjaliku hindamise seisukohast oluliseks ja vajalikuks. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega ja kohustusega aidata kaasa liidu õiguskorra säilitamisele peaksid liidu institutsioonid ja asutused või liikmesriigid määrama kindlaks ametnikud või muud teenistujad, kellele antakse luba ilmuda uurimiskomisjoni ette, kui komisjon kutse esitab. Lisaks peaks uurimiskomisjonil olema võimalik kuulata uuritava juhtumi eest vastutavaid komisjoni liikmeid, kui nende tunnistusi peetakse uuritava juhtumi põhjaliku hindamise seisukohast oluliseks ja vajalikuks.

| (12) | Tagamaks uurimiskomisjonile kindlust selles, et tema järeldused põhinevad elementidel, millel on tõenduslik väärtus, peaks komisjonil olema õigus taotleda mis tahes liidus resideeriva üksikisiku kuulamist tunnistajana, kes peaks olema kohustatud vastama küsimustele abivalmilt, täielikult ja tõeselt. Kui liidu ametnikel ja muudel teenistujatel ei lubata nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (5) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklite 17 ja 19 ning samas määruses sätestatud Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 11 kohaselt täita komisjoni korraldust ilmuda komisjoni ette, lasta end üle kuulata ning anda isiklikult ütlusi ja tunnistusi, siis peaks loa andmisest keeldunud ametnik või asutus ilmuma komisjoni ette ja selgitama keeldumise põhjusi. |
| --- | --- |

(12)

Tagamaks uurimiskomisjonile kindlust selles, et tema järeldused põhinevad elementidel, millel on tõenduslik väärtus, peaks komisjonil olema õigus taotleda mis tahes liidus resideeriva üksikisiku kuulamist tunnistajana, kes peaks olema kohustatud vastama küsimustele abivalmilt, täielikult ja tõeselt. Kui liidu ametnikel ja muudel teenistujatel ei lubata nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (5) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklite 17 ja 19 ning samas määruses sätestatud Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 11 kohaselt täita komisjoni korraldust ilmuda komisjoni ette, lasta end üle kuulata ning anda isiklikult ütlusi ja tunnistusi, siis peaks loa andmisest keeldunud ametnik või asutus ilmuma komisjoni ette ja selgitama keeldumise põhjusi.

| (13) | Ratifitseerides Euroopa Liidu toimimise lepingu, nõustusid liikmesriigid muuhulgas andma Euroopa Parlamendile õiguse uurida väidetavaid rikkumisi või halduslikku omavoli liidu õiguse rakendamisel. Sellest tulenevalt peaksid nad võtma kohustuse, et nende riiklikud asutused osutavad kooskõlas oma siseriikliku õiguse sätetega uurimiskomisjonidele nende ülesannete täitmiseks vajalikku abi. |
| --- | --- |

(13)

Ratifitseerides Euroopa Liidu toimimise lepingu, nõustusid liikmesriigid muuhulgas andma Euroopa Parlamendile õiguse uurida väidetavaid rikkumisi või halduslikku omavoli liidu õiguse rakendamisel. Sellest tulenevalt peaksid nad võtma kohustuse, et nende riiklikud asutused osutavad kooskõlas oma siseriikliku õiguse sätetega uurimiskomisjonidele nende ülesannete täitmiseks vajalikku abi.

| (14) | Eesmärgiga tugevdada demokraatlikku kontrolli liidu tasandil, antakse käesoleva määruse sätetega uurimiskomisjonidele laiendatud õigused. Kõnealuste sätete jõustamiseks, uurimiste tõhustamiseks ja lähendamiseks liikmesriikide parlamentaarsetele tavadele tuleks käesoleva määrusega ette näha võimalus kohaldada selgelt määratletud juhtumitel tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone. Liikmesriigid peaksid tagama, et teatud rikkumiste eest määratakse asjakohased karistused nende siseriikliku õiguse alusel ning et nad algatavad kõnealuste rikkumiste toimepanijate suhtes asjakohased menetlused. |
| --- | --- |

(14)

Eesmärgiga tugevdada demokraatlikku kontrolli liidu tasandil, antakse käesoleva määruse sätetega uurimiskomisjonidele laiendatud õigused. Kõnealuste sätete jõustamiseks, uurimiste tõhustamiseks ja lähendamiseks liikmesriikide parlamentaarsetele tavadele tuleks käesoleva määrusega ette näha võimalus kohaldada selgelt määratletud juhtumitel tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone. Liikmesriigid peaksid tagama, et teatud rikkumiste eest määratakse asjakohased karistused nende siseriikliku õiguse alusel ning et nad algatavad kõnealuste rikkumiste toimepanijate suhtes asjakohased menetlused.

| (15) | Tuleks järgida võimude lahususe põhimõtet, mille kohaselt võimu kuritarvitamise vältimiseks peaksid seadusandlik võim (parlament), täitevvõim (valitsus) ja kohtuvõim (kohtud) olema üksteisest lahutatud. |
| --- | --- |

(15)

Tuleks järgida võimude lahususe põhimõtet, mille kohaselt võimu kuritarvitamise vältimiseks peaksid seadusandlik võim (parlament), täitevvõim (valitsus) ja kohtuvõim (kohtud) olema üksteisest lahutatud.

| (16) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, |
| --- | --- |

(16)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1.   jagu

Sisu ning uurimiskomisjonide moodustamise üldine kord

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud sätted, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi õigust oma kohustusi täites uurida, ilma et see piiraks aluslepingutega teistele institutsioonidele või asutustele antud volitusi, liidu institutsiooni või asutuse, liikmesriigi ametiasutuse või mis tahes isikute, kes on liidu õigusega volitatud seda õigust rakendama, väidetavaid rikkumisi või halduslikku omavoli liidu õiguse rakendamisel.

2.   Uurimiskomisjonide sisemist korraldust käsitlevad sätted kehtestatakse Euroopa Parlamendi kodukorras.

Artikkel 2

Uurimiskomisjonide moodustamine ja nende volitused

1.   Euroopa Parlament võib moodustada ajutisi uurimiskomisjone, arvestades seejuures aluslepingutes sätestatud tingimuste ja piirangutega.

2.   Euroopa Parlament võib uurimiskomisjone moodustada veerandi oma koosseisu taotlusel.

3.   Otsuses uurimiskomisjoni moodustamise kohta tuleb kindlaks määrata komisjoni volitused, mis hõlmavad eelkõige:

| a) | uurimise sisu ja eesmärki koos viitega liidu õiguse asjakohastele sätetele; |
| --- | --- |

a)

uurimise sisu ja eesmärki koos viitega liidu õiguse asjakohastele sätetele;

| b) | komisjoni koosseisu, mis põhineb poliitiliste jõudude tasakaalustatud esindatusel; |
| --- | --- |

b)

komisjoni koosseisu, mis põhineb poliitiliste jõudude tasakaalustatud esindatusel;

| c) | komisjoni aruande esitamise tähtaega, mis ei ületa 12 kuud komisjoni esimese koosoleku päevast ja mida võib parlamendi põhistatud otsusega kahel korral kolme kuu võrra pikendada. |
| --- | --- |

c)

komisjoni aruande esitamise tähtaega, mis ei ületa 12 kuud komisjoni esimese koosoleku päevast ja mida võib parlamendi põhistatud otsusega kahel korral kolme kuu võrra pikendada.

Artikkel 3

Uurimiskomisjonide tegevuse lõppemine

Uurimiskomisjon lakkab olemast:

| a) | oma aruande esitamise järel, või |
| --- | --- |

a)

oma aruande esitamise järel, või

| b) | aruande esitamiseks määratud tähtaja saabumisega, ja |
| --- | --- |

b)

aruande esitamiseks määratud tähtaja saabumisega, ja

| c) | igal juhul parlamendi ametiaja lõppedes. |
| --- | --- |

c)

igal juhul parlamendi ametiaja lõppedes.

Artikkel 4

Uuendatud uurimised

Kui uurimiskomisjon on mingit juhtumit juba uurinud, ei või sama juhtumi uurimiseks uurimiskomisjoni moodustada või uuesti moodustada, kui eelmise uurimiskomisjoni tegevuse lõppemisest artikli 3 punkti a või punkti b kohaselt on möödunud vähemalt 12 kuud, välja arvatud juhul, kui on ilmnenud uued asjaolud. Uurimiskomisjoni võib moodustada alati, kui on ilmnenud uued ja tõsised asjaolud, mis tõenäoliselt muudavad uurimise põhijäreldusi.

2.   jagu

Üldine menetluskord

Artikkel 5

Vastuolud

1.   Uurimiskomisjon ei tohi uurida väidetavaid fakte, mida uurib kohus, niikaua kui asi on alles kohtumenetluses.

2.   Kui pärast uurimiskomisjoni moodustamist algatatakse väidetavate faktidega seotud kohtumenetlus, peab Euroopa Parlament uurima, kas on vajalik uurimiskomisjoni tegevus mainitud menetluse ajaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 226 peatada.

Ajavahemikku, mil komisjoni tegevus on peatatud, ei arvestata artikli 2 lõike 3 punktis c osutatud tähtaja hulka.

3.   Kahe kuu jooksul alates uurimiskomisjoni moodustamisest või hetkest, mil Euroopa Komisjon sai teada ühe liikmesriigi vastu esitatud liidu õiguse rikkumise süüdistusest, võib Euroopa Komisjon teatada Euroopa Parlamendile, et uurimiskomisjonis käsitletava küsimuse suhtes on algatatud liidu kohtueelne menetlus. Sellisel juhul võtab uurimiskomisjon kõik vajalikud meetmed, mis võimaldavad Euroopa Komisjonil teostada täies ulatuses talle asutamislepingutega antud volitusi.

Artikkel 6

Menetluse avalikkus

1.   Uurimiskomisjoni menetlus ja eelkõige komisjoni poolt läbi viidavad kuulamised toimuvad avalikult.

2.   Erandina toimub menetlus kinnisel koosolekul, kui seda taotleb veerand uurimiskomisjoni liikmetest, liidu institutsioon või asutus või asjaomane riiklik ametiasutus. Juhul kui tunnistusi andev isik või ekspert esitab taotluse olla ära kuulatud kinnisel koosolekul, arutab uurimiskomisjon seda taotlust ja selle väidetavaid põhjusi kinnisel koosolekul.

Artiklis 8 osutatud konfidentsiaalset teavet käsitletakse kinnisel koosolekul.

Artikkel 7

Isikud, kelle nime on uurimise käigus nimetatud

Uurimiskomisjon teavitab iga isikut, kelle nime on uurimise käigus nimetatud, juhul kui see nimetamine võib isikut kahjustada. Uurimiskomisjon kuulab asjaomase isiku ära tema enda taotlusel.

Artikkel 8

Konfidentsiaalsus

1.   Teavet, mida uurimiskomisjon on saanud, kasutatakse üksnes tema ülesannete täitmiseks. Teavet ei tohi avalikustada, kui see sisaldab konfidentsiaalseid andmeid. Euroopa Parlament käsitleb ja kaitseb konfidentsiaalset teavet vastavalt oma sise-eeskirjadele, mida kohaldatakse „ELi salastatud teabele” ja salastamata „muule konfidentsiaalsele teabele”.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse ka sellise teabe avalikustamise suhtes, mis:

| a) | kahjustaks üksikisiku puutumatust ja eraelu kaitset, arvestades eelkõige isikuandmete kaitset käsitlevaid liidu õigusakte, või |
| --- | --- |

a)

kahjustaks üksikisiku puutumatust ja eraelu kaitset, arvestades eelkõige isikuandmete kaitset käsitlevaid liidu õigusakte, või

| b) | kahjustaks füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide, sealhulgas intellektuaalse vara kaitset, või |
| --- | --- |

b)

kahjustaks füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide, sealhulgas intellektuaalse vara kaitset, või

| c) | kahjustaks märkimisväärselt liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve. |
| --- | --- |

c)

kahjustaks märkimisväärselt liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve.

3.   Uurimiskomisjoni liikmed ja kõik teised isikud, kes on oma ametikohustuste tõttu tutvunud faktide, teabe, teadmiste, dokumentide või esemetega, mille puhul tuleb vastavalt liikmesriigis või liidu institutsioonis vastu võetud eeskirjadele järgida konfidentsiaalsuse nõudeid, on kohustatud ka pärast oma ametialase tegevuse lõppemist pidama kinni konfidentsiaalsuse nõudest ning mitte avaldama neid isikutele, kellel puuduvad vastavad volitused, või üldsusele.

Artikkel 9

Koostöö

Liidu institutsioonid ja asutused ning liikmesriikide ametiasutused, tegutsedes vastavuses liidu ja siseriiklike õigusaktidega, osutavad uurimiskomisjonile abi tema ülesannete täitmisel kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega.

Artikkel 10

Teatised

Kõik liikmesriikide ametiasutustele käesoleva määruse kohaldamisel edastatud teatised edastatakse läbi liikmesriikide alaliste esinduste liidu juures.

Artikkel 11

Uurimistulemused

1.   Uurimiskomisjon esitab lõpparuande Euroopa Parlamendile.

2.   Uurimiskomisjoni lõpparuandesse võib lisada vähemuse järeldused, kui neid toetab vähemalt veerand komisjoni liikmetest.

3.   Euroopa Parlament võib saata liidu institutsioonidele või asutustele või liikmesriikidele pädevatele asutustele edastamiseks soovitusi, mis parlament on lõpparuande põhjal vastu võtnud.

3.   jagu

Uurimine

Artikkel 12

Uurimine

1.   Uurimise läbiviimiseks võib uurimiskomisjon oma volituste piires ja vastavalt artiklitele 14 kuni 18:

| — | kuulata ära liidu institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste liikmeid; |
| --- | --- |

—

kuulata ära liidu institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste liikmeid;

| — | saada tõendeid Euroopa Liidu või liikmesriikide ametnikelt ja muudelt teenistujatelt; |
| --- | --- |

—

saada tõendeid Euroopa Liidu või liikmesriikide ametnikelt ja muudelt teenistujatelt;

| — | saada tõendeid muudelt liidus elavatelt isikutelt; |
| --- | --- |

—

saada tõendeid muudelt liidus elavatelt isikutelt;

| — | tellida ekspertide aruandeid; |
| --- | --- |

—

tellida ekspertide aruandeid;

| — | välja nõuda dokumente; |
| --- | --- |

—

välja nõuda dokumente;

| — | teostada kohapealset uurimist. |
| --- | --- |

—

teostada kohapealset uurimist.

2.   Uurimiskomisjon võib uurimise käigus paluda abi liikmesriikide asutustelt.

3.   Kui väidetavad rikkumised või halduslik omavoli liidu õiguse rakendamisel on seotud liikmesriigi organi või asutuse võimaliku vastutusega, võib uurimiskomisjon paluda asjaomase liikmesriigi parlamendil teha uurimisel koostööd.

Selleks võib Euroopa Parlament sõlmida parlamentidevahelisi kokkuleppeid liikmesriikide parlamentidega.

Artikkel 13

Kohapealsed uurimised

Uurimiskomisjon võib vajadusel teostada uurimisi kohapeal. Kohapealsed uurimised viiakse läbi koostöös liikmesriikide ametiasutustega ja kooskõlas liikmesriikide õigusnormidega.

Artikkel 14

Dokumentide esitamise nõue

1.   Uurimiskomisjoni poolt liidu institutsioonidele ja asutustele adresseeritud nõude alusel esitatakse komisjonile kõik nende valduses olevad asjakohased dokumendid.

2.   Uurimiskomisjoni poolt liikmesriikide ametiasutustele adresseeritud nõude alusel esitatakse komisjonile kõik nende valduses olevad asjakohased dokumendid kooskõlas liikmesriikide õigusnormidega, arvestades Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 346 lõike 1 punktides a ja b sätestatud eeskirju.

3.   Uurimiskomisjon võib paluda mis tahes muul asjassepuutuval juriidilisel või füüsilisel isikul esitada dokumente, mida ta peab eduka uurimise seisukohast vajalikuks. Nimetatud isikud peavad täitma komisjoni palve, ilma et see piiraks nende kohustusi, mis tulenevad liidu või siseriiklikust õigusest. Kõnealustel isikutel on samad õigused, mis neil oleksid siseriikliku õiguse alusel dokumentide võetuse korral riiklike õiguskaitseasutuste poolt.

4.   Dokumentide esitamise nõudes märgitakse nõude õiguslik alus ja eesmärk, täpsustatakse, milliseid dokumente nõutakse, ning määratakse kindlaks dokumentide esitamise tähtaeg. Samuti märgitakse selles nõutud dokumentide esitamisest põhjendamatu keeldumise võimalikud tagajärjed.

Artikkel 15

Tunnistajad

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab mõiste „isik” füüsilist isikut, kes annab uurimiskomisjoni kuulamistel tunnistusi vastavalt käesolevale artiklile.

Uurimiskomisjon võib paluda mis tahes liidus resideeriva isiku osalema komisjoni kuulamisel, kui see on komisjoni ülesannete täitmiseks vajalik.

Taotlusel tuleb ära tuua asjaomase isiku ees- ja perekonnanimi ja aadress ning märkida konkreetselt, millises küsimuses ja millistel põhjustel soovib komisjon seda isikut kuulata. Komisjon edastab taotluse artikli 10 kohaselt pädevale ametiasutusele selles liikmesriigis, kus isik elab. Kooskõlas lojaalse koostöö põhimõtte ja asjakohaste õigusnormidega kutsub pädev ametiasutus isiku uurimiskomisjoni ette.

2.   Isikud peavad vastama uurimiskomisjoni liikmete küsimustele abivalmilt, täielikult ja tõeselt. Neil isikutel on sama õigus keelduda andmast tunnistusi, mis neil oleks siis, kui neid oleks kutsunud tunnistusi andma parlamendi uurimiskomisjon või sellega sarnane organ selles liikmesriigis, kus nad elavad või kus toimub kuulamine, kui asjaomases liikmesriigis sellist komisjoni või asutust ei ole.

Isikuid teavitatakse eelnevalt nende õigustest ja kohustustest ning võimalikest tagajärgedest juhul, kui põhjendamatult keeldutakse kuulamisel osalemast, antakse valeütlusi ja isikutele altkäemaksu.

Artikkel 16

Liidu institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste liikmete tunnistused

Uurimiskomisjon võib paluda liidu institutsioonidel – välja arvatud Euroopa Liidu Kohtul – või liikmesriikide valitsustel määrata ühe või mitu oma liiget osalema uurimiskomisjoni töös, kui nende tunnistusi peetakse uuritava juhtumi põhjaliku hindamise seisukohast oluliseks ja vajalikuks.

Esimese lõigu alusel esitatud taotluse korral määrab Euroopa Komisjon ühe või mitu uuritava juhtumi eest vastutavat komisjoni liiget uurimiskomisjoni ette ilmuma.

Artikkel 17

Ametnikud ja muud liidu ning liikmesriikide teenistujad

1.   Uurimiskomisjon võib paluda liidu institutsioonidel või asutustel määrata üks või mitu oma ametnikku või muud teenistujat osalema uurimiskomisjoni töös.

Liidu institutsioonid või asutused määravad ametnikud või muud teenistujad, kellele antakse luba ilmuda uurimiskomisjoni ette.

2.   Uurimiskomisjon võib kutsuda liidu konkreetse ametniku või muu teenistuja tunnistusi andma tema ametikohustustega seotud asjas, kui komisjoni arvates on kõnealuse isiku ärakuulamine komisjoni ülesannete täitmiseks vajalik. Kui asjaomasel ametnikul või muul teenistujal ei ole Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklite 17 ja 19 ning Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 11 kohaselt lubatud järgida komisjoni kutset, ilmuda tunnistajana ärakuulamisele ning isiklikult anda ütlusi ja tunnistusi, siis peab loa andmisest keeldunud ametnik või ametkond ilmuma uurimiskomisjoni ette ja selgitama keeldumise põhjusi.

3.   Uurimiskomisjon võib paluda liikmesriikidel määrata ühe või mitu oma ametnikku osalema komisjoni töös.

4.   Asjaomased liikmesriigid määravad ametniku, kellele antakse luba ilmuda uurimiskomisjoni ette kooskõlas selle liikmesriigi õigusega.

Need ametnikud võtavad sõna oma riigi valitsuse nimel ja vastavalt tema juhistele. Nad jäävad seotuks neile eelnevalt pandud kohustustega, mis tulenevad nende suhtes kehtivast õigusest.

Kui sellisel ametnikul ei lubata anda uurimiskomisjonile tunnistusi, ilmub uurimiskomisjoni ette asjaomase liikmesriigi esindaja, kellel on volitused võtta selle liikmesriigi valitsuse nimel siduvaid kohustusi, ning selgitab keeldumise põhjusi.

Artikkel 18

Eksperdid

1.   Uurimiskomisjon võib otsustada tellida aruandeid ühelt või mitmelt eksperdilt. Sellekohases otsuses määratletakse ekspertide ülesanded ja seatakse tähtaeg, mille jooksul aruanne koostatakse.

2.   Eksperdid võivad anda arvamuse ainult nende punktide kohta, mis on neile sõnaselgelt arvamuse andmiseks esitatud.

3.   Eksperdi ettepanekul võib uurimiskomisjon taotleda liidus elava isiku kuulamist vastavalt artiklitele 15 kuni 17.

4.   Pärast aruande valmimist võib uurimiskomisjon korraldada eksperdi kuulamise.

Artikkel 19

Sanktsioonid

1.   Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisest keeldumine või nende kohustuste täitmata jätmise kohta tehakse ametlik märge.

Euroopa Parlamendi president võib teha täielikult või osaliselt teatavaks ametlike märgete sisu ja korraldada teatavakstehtu avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Liikmesriigid tagavad, et nende siseriiklikus õiguses oleksid ette nähtud asjakohased sanktsioonid käesoleva määruse järgmiste rikkumiste eest:

| — | põhjendamatu keeldumine nõutud dokumendi esitamisest, |
| --- | --- |

—

põhjendamatu keeldumine nõutud dokumendi esitamisest,

| — | isiku põhjendamatu keeldumine kuulamisel osalemisest, |
| --- | --- |

—

isiku põhjendamatu keeldumine kuulamisel osalemisest,

| — | valeütluste andmine ning |
| --- | --- |

—

valeütluste andmine ning

| — | isikutele altkäemaksu andmine. |
| --- | --- |

—

isikutele altkäemaksu andmine.

Sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning vastama sanktsioonidele, mis on kehtestatud samasuguste rikkumiste eest seoses liikmesriikide parlamentide uurimiskomisjonide tööga.

3.   Kui isikut kahtlustatakse põhjendatult lõikes 2 osutatud rikkumise toimepanemises, algatab liikmesriik, kus on kõnealuse isiku elukoht, tema suhtes siseriikliku õiguse alusel asjakohase menetluse.

Artikkel 20

Kulud

Liidu institutsioonid ja asutused kannavad oma liikmete ja ametnike või muude teenistujate reisi- ja majutuskulud. Muude uurimiskomisjoni ette ilmunud isikute reisi- ja majutuskulud hüvitab Euroopa Parlament kooskõlas ekspertide kuulamise ülemmääradega.

4.   jagu

Lõppsätted

Artikkel 21

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 22

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates ... (6).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

---

(1)  ELT ...

1

(2)  ELT ...

2

(3)  EÜT L 78, 6.4.1995, lk 1.

3

(4)  Otsus liidetud kohtuasjades 281, 283–285 ja 287/85: Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad, Taani ja Ühendkuningriik vs. komisjon (EKL 1987, lk 3203, punkt 28).

4

vs.

(5)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

5

(6)  Väljaannete talitus: palun sisestada kuupäev, mis saabub kaksteist kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

6

---

Neljapäev, 24. mai 2012

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/51

---

Neljapäev, 24. mai 2012Olukord Ukrainas, Julia Tõmošenko juhtum

P7_TA(2012)0221

Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon Ukraina kohta (2012/2658(RSP))

2013/C 264 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina kohta, eriti 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni (1), 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni (2) ja 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina kohta, eriti 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni (1), 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni (2) ja 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni (3),

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni Julija Tõmošenko olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni Julija Tõmošenko olukorra kohta,

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni 26. aprilli 2012. aasta avaldust Julija Tõmošenko olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni 26. aprilli 2012. aasta avaldust Julija Tõmošenko olukorra kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni spordi eest vastutava voliniku Androulla Vassiliou 4. mai 2012. aasta avaldust Euroopa 2012. aasta jalgpalli meistrivõistluste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni spordi eest vastutava voliniku Androulla Vassiliou 4. mai 2012. aasta avaldust Euroopa 2012. aasta jalgpalli meistrivõistluste kohta,

| — | võttes arvesse Poola presidendi Bronislaw Komorowski 9. mai 2012. aasta avaldust, et Euroopa 2012. aasta meistrivõistlused jalgpallis peaksid siiski toimuma, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola presidendi Bronislaw Komorowski 9. mai 2012. aasta avaldust, et Euroopa 2012. aasta meistrivõistlused jalgpallis peaksid siiski toimuma,

| — | võttes arvesse 15. mail 2012. aastal avaldatud eduaruannet, mis käsitleb Euroopa naabruspoliitika rakendamist Ukrainas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. mail 2012. aastal avaldatud eduaruannet, mis käsitleb Euroopa naabruspoliitika rakendamist Ukrainas (4),

| — | võttes arvesse ELi ja Ukraina koostöönõukogu 15. mai 2012. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Ukraina koostöönõukogu 15. mai 2012. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse, et ELi ja Ukraina läbirääkimised assotsieerimislepingu sõlmimiseks on lõpule jõudnud, sealhulgas läbirääkimised põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna üle, ning võttes arvesse lepingu parafeerimist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et ELi ja Ukraina läbirääkimised assotsieerimislepingu sõlmimiseks on lõpule jõudnud, sealhulgas läbirääkimised põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna üle, ning võttes arvesse lepingu parafeerimist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ukraina vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. märtsil 1998 (5) ning partnerlus- ja koostöölepingut asendava assotsiatsioonilepingu üle peetavaid läbirääkimisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ukraina vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. märtsil 1998 (5) ning partnerlus- ja koostöölepingut asendava assotsiatsioonilepingu üle peetavaid läbirääkimisi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Ukraina on ELi jaoks strateegilise tähtsusega riik; arvestades, et Ukraina suurus, loodusvarad, rahvastik ning geograafiline asend annavad talle Euroopas erilise positsiooni, muutes ta selles piirkonnas oluliseks riigiks, mis mõjutab märkimisväärsel määral kogu maailmajao julgeolekut, stabiilsust ja heaolu, ning et seetõttu peaks Ukraina kandma oma osa poliitilisest vastutusest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ukraina on ELi jaoks strateegilise tähtsusega riik; arvestades, et Ukraina suurus, loodusvarad, rahvastik ning geograafiline asend annavad talle Euroopas erilise positsiooni, muutes ta selles piirkonnas oluliseks riigiks, mis mõjutab märkimisväärsel määral kogu maailmajao julgeolekut, stabiilsust ja heaolu, ning et seetõttu peaks Ukraina kandma oma osa poliitilisest vastutusest;

| B. | arvestades, et Ukraina inimõiguste olukord, kodanikuvabaduste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtete austamine koos ausa, erapooletu ja sõltumatu õigusemõistmisega ning keskendumine siseriiklikele reformidele on ELi ja Ukraina suhete edasise arengu eeltingimused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ukraina inimõiguste olukord, kodanikuvabaduste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtete austamine koos ausa, erapooletu ja sõltumatu õigusemõistmisega ning keskendumine siseriiklikele reformidele on ELi ja Ukraina suhete edasise arengu eeltingimused;

| C. | arvestades, et ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu, sh põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu allkirjastamine on tähtis, pidades silmas Ukraina väljavaadet saada ELi liikmeks; arvestades, et mida rohkem ühiseid väärtusi Ukraina ELiga jagab ja mida rohkem reforme ta nimetatud lepingu vaimus ellu viib, seda sügavamaks muutuvad ta suhted ELiga; arvestades, et ka ELi jaoks on oluline, et teisel pool tema idapiiri, millest olulise osa moodustab piir Ukrainaga, laieneks õigusriigi ja jõukuse ala; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu, sh põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu allkirjastamine on tähtis, pidades silmas Ukraina väljavaadet saada ELi liikmeks; arvestades, et mida rohkem ühiseid väärtusi Ukraina ELiga jagab ja mida rohkem reforme ta nimetatud lepingu vaimus ellu viib, seda sügavamaks muutuvad ta suhted ELiga; arvestades, et ka ELi jaoks on oluline, et teisel pool tema idapiiri, millest olulise osa moodustab piir Ukrainaga, laieneks õigusriigi ja jõukuse ala;

| D. | arvestades, et Ukraina kohtusüsteemi teatavates osades ei ole siiani rakendatud laiaulatuslikku õigusreformi ega meetmeid õigusriigi põhimõtete austamise tagamiseks kriminaaluurimises ja vastutuselevõtmises, mis tähendab ka õiglast, erapooletut ja sõltumatut kohtumenetlust; arvestades, et need reformid tuleb välja töötada tihedas koostöös Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga; arvestades, et otsust Kiievi Petšerski ringkonnakohtu Julija Tõmošenko kohtuasjas langetatud otsuse peale esitatud kassatsioonikaebuse kohta on oodata 26. juunil 2012; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Ukraina kohtusüsteemi teatavates osades ei ole siiani rakendatud laiaulatuslikku õigusreformi ega meetmeid õigusriigi põhimõtete austamise tagamiseks kriminaaluurimises ja vastutuselevõtmises, mis tähendab ka õiglast, erapooletut ja sõltumatut kohtumenetlust; arvestades, et need reformid tuleb välja töötada tihedas koostöös Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga; arvestades, et otsust Kiievi Petšerski ringkonnakohtu Julija Tõmošenko kohtuasjas langetatud otsuse peale esitatud kassatsioonikaebuse kohta on oodata 26. juunil 2012;

| E. | arvestades, et Ukraina endisele peaministrile Julija Tõmošenkole 11. oktoobril 2011. aastal määratud seitsmeaastane vanglakaristus ning endise valitsuse teiste kõrgete ametnike kohtuprotsessid ei ole vastuvõetavad ning kujutavad endast valikulist õigusemõistmist; arvestades, et täheldatud on tõsiseid puudusi seoses kohtusüsteemi sõltumatusega ja puudulike reformidega kohtuprotsessi kõigis aspektides: süüdistuse esitamine, kohtulik arutamine, süüdimõistmine, kinnipidamine ja edasikaebamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Ukraina endisele peaministrile Julija Tõmošenkole 11. oktoobril 2011. aastal määratud seitsmeaastane vanglakaristus ning endise valitsuse teiste kõrgete ametnike kohtuprotsessid ei ole vastuvõetavad ning kujutavad endast valikulist õigusemõistmist; arvestades, et täheldatud on tõsiseid puudusi seoses kohtusüsteemi sõltumatusega ja puudulike reformidega kohtuprotsessi kõigis aspektides: süüdistuse esitamine, kohtulik arutamine, süüdimõistmine, kinnipidamine ja edasikaebamine;

| F. | arvestades, et EL rõhutab jätkuvalt vajadust austada õigusriigi põhimõtteid, mis tähendab ka õiglast, erapooletut ning sõltumatut kohtumenetlust, ning hoiduda olukorrast, mis võib jätta mulje, et kohtumeetmeid kasutatakse valikuliselt; arvestades, et EL peab neid põhimõtteid eriti oluliseks riigis, kes soovib sõlmida tihedamaid lepingulisi suhteid poliitilise assotsieerumise alusel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL rõhutab jätkuvalt vajadust austada õigusriigi põhimõtteid, mis tähendab ka õiglast, erapooletut ning sõltumatut kohtumenetlust, ning hoiduda olukorrast, mis võib jätta mulje, et kohtumeetmeid kasutatakse valikuliselt; arvestades, et EL peab neid põhimõtteid eriti oluliseks riigis, kes soovib sõlmida tihedamaid lepingulisi suhteid poliitilise assotsieerumise alusel;

| G. | arvestades, et korruptsiooni ja ametiseisundi kuritarvitamist esineb Ukrainas endiselt väga palju ning see nõuab ametivõimudelt kindlat tegutsemist ehk selle eest vastutavate isikute kohtu alla andmist; arvestades, et süüdistuse esitamine ja uurimine peavad olema erapooletud ja sõltumatud ning neid ei tohi kasutada poliitilistel eesmärkidel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et korruptsiooni ja ametiseisundi kuritarvitamist esineb Ukrainas endiselt väga palju ning see nõuab ametivõimudelt kindlat tegutsemist ehk selle eest vastutavate isikute kohtu alla andmist; arvestades, et süüdistuse esitamine ja uurimine peavad olema erapooletud ja sõltumatud ning neid ei tohi kasutada poliitilistel eesmärkidel;

| H. | arvestades, et Julija Tõmošenko kohtumenetlust jälginud inimõiguste Taani Helsingi Komitee tõi oma esialgses aruandes välja Ukraina kriminaalõigussüsteemis esinevad suured puudused, millel on olnud kahjulikud tagajärjed üksikisiku õiguste ja õigusriigi põhimõtete kaitsmisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Julija Tõmošenko kohtumenetlust jälginud inimõiguste Taani Helsingi Komitee tõi oma esialgses aruandes välja Ukraina kriminaalõigussüsteemis esinevad suured puudused, millel on olnud kahjulikud tagajärjed üksikisiku õiguste ja õigusriigi põhimõtete kaitsmisele;

| I. | arvestades, et Ukraina ELi liikmeks saamise väljavaade peab põhinema süstemaatiliste ja pöördumatute reformide poliitikal mitmes olulises institutsioonilises, poliitilises, majanduslikus ja sotsiaalses valdkonnas; arvestades, et mõned olulised reformid on juba läbi viidud või läbiviimisel, samas kui osa on vaja veel ellu viia; arvestades, et assotsieerimislepingu pakutav raamistik annab Ukrainale demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja hea valitsemistava väärtustel rajaneva olulise kaasajastamise vahendi ja tegevuskava siseriiklike kohalike reformide juhtimiseks, samuti vahendi rahvuslikuks leppimiseks, mis aitab riigil saada üle hiljutistest negatiivsetest suundumustest, ületada lõhed Ukraina ühiskonnas ja liita ühiskond ELi liikmeks saamise eesmärgi nimel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Ukraina ELi liikmeks saamise väljavaade peab põhinema süstemaatiliste ja pöördumatute reformide poliitikal mitmes olulises institutsioonilises, poliitilises, majanduslikus ja sotsiaalses valdkonnas; arvestades, et mõned olulised reformid on juba läbi viidud või läbiviimisel, samas kui osa on vaja veel ellu viia; arvestades, et assotsieerimislepingu pakutav raamistik annab Ukrainale demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja hea valitsemistava väärtustel rajaneva olulise kaasajastamise vahendi ja tegevuskava siseriiklike kohalike reformide juhtimiseks, samuti vahendi rahvuslikuks leppimiseks, mis aitab riigil saada üle hiljutistest negatiivsetest suundumustest, ületada lõhed Ukraina ühiskonnas ja liita ühiskond ELi liikmeks saamise eesmärgi nimel;

| J. | arvestades, et Ukraina korraldab juunis koos Poolaga Euroopa 2012. aasta meistrivõistlused jalgpallis; arvestades, et kõrgetasemelised Euroopa poliitikud on praeguse seisuga andnud mõista, et ei kavatse osaleda Ukrainas korraldatavatel mängudel, kuid ei ole nõudnud Euroopa jalgpallimeistrivõistluste mängude boikoteerimist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Ukraina korraldab juunis koos Poolaga Euroopa 2012. aasta meistrivõistlused jalgpallis; arvestades, et kõrgetasemelised Euroopa poliitikud on praeguse seisuga andnud mõista, et ei kavatse osaleda Ukrainas korraldatavatel mängudel, kuid ei ole nõudnud Euroopa jalgpallimeistrivõistluste mängude boikoteerimist;

| 1. | rõhutab, et parlamendi välispoliitika üheks peamiseks eesmärgiks on tõhustada ja edendada suhteid Ukrainaga ja tugevdada Euroopa naabruspoliitikat, mille eesmärk on edendada ELi ja selle liikmesriikide poliitilisi, majandus- ja kultuurisuhteid asjaomaste riikidega; rõhutab asjaolu, et assotsieerimislepingu allkirjastamine ja ratifitseerimine ning selle tulemuslik rakendamine eeldab inimõiguste olukorra parandamist, sh poliitiliste otsuste dekriminaliseerimist uue karistusseadustiku kohaselt, õigusriiki, tugevat demokraatiat, poliitilise opositsiooni mahasurumise lõpetamist ning vabasid, ausaid ja läbipaistvaid valimisi; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et parlamendi välispoliitika üheks peamiseks eesmärgiks on tõhustada ja edendada suhteid Ukrainaga ja tugevdada Euroopa naabruspoliitikat, mille eesmärk on edendada ELi ja selle liikmesriikide poliitilisi, majandus- ja kultuurisuhteid asjaomaste riikidega; rõhutab asjaolu, et assotsieerimislepingu allkirjastamine ja ratifitseerimine ning selle tulemuslik rakendamine eeldab inimõiguste olukorra parandamist, sh poliitiliste otsuste dekriminaliseerimist uue karistusseadustiku kohaselt, õigusriiki, tugevat demokraatiat, poliitilise opositsiooni mahasurumise lõpetamist ning vabasid, ausaid ja läbipaistvaid valimisi;

| 2. | rõhutab, et praeguseid probleeme Ukraina ja Euroopa Liidu suhetes on võimalik lahendada üksnes siis, kui Ukraina ametivõimud näitavad üles kindlat tahet vajalike reformide läbiviimiseks ja rakendamiseks eriti õigus- ja kohtusüsteemis eesmärgiga täielikult kinni pidada demokraatia põhimõtetest, järgida inimõigusi, põhivabadusi, vähemuste õigusi ja õigusriigi põhimõtteid; nõuab, et Euroopa Liidu institutsioonid, Euroopa Nõukogu ja tema Veneetsia komisjon toetaksid seda reformiprotsessi aktiivselt ja tõhusalt; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et praeguseid probleeme Ukraina ja Euroopa Liidu suhetes on võimalik lahendada üksnes siis, kui Ukraina ametivõimud näitavad üles kindlat tahet vajalike reformide läbiviimiseks ja rakendamiseks eriti õigus- ja kohtusüsteemis eesmärgiga täielikult kinni pidada demokraatia põhimõtetest, järgida inimõigusi, põhivabadusi, vähemuste õigusi ja õigusriigi põhimõtteid; nõuab, et Euroopa Liidu institutsioonid, Euroopa Nõukogu ja tema Veneetsia komisjon toetaksid seda reformiprotsessi aktiivselt ja tõhusalt;

| 3. | väljendab veel kord muret endiste ja praeguste kõrgete valitsusametnike üle peetud kohtumenetluste pärast, mida ei ole viidud läbi kooskõlas euroopalike õigluse, erapooletuse, läbipaistvuse ja sõltumatuse normidega; nõuab kõigi poliitilistel põhjustel süüdimõistetud vangide viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; |
| --- | --- |

3.

väljendab veel kord muret endiste ja praeguste kõrgete valitsusametnike üle peetud kohtumenetluste pärast, mida ei ole viidud läbi kooskõlas euroopalike õigluse, erapooletuse, läbipaistvuse ja sõltumatuse normidega; nõuab kõigi poliitilistel põhjustel süüdimõistetud vangide viivitamatut ja tingimusteta vabastamist;

| 4. | mõistab hukka endise peaministri Julia Tõmošenko süüdimõistmise; rõhutab, et õigusriigi ja sõltumatu kohtusüsteemi tugevdamine ja usaldusväärse korruptsioonivastase võitluse algatamine on olulised mitte ainult ELi ja Ukraina suhete süvendamiseks, vaid ka demokraatia tugevdamiseks Ukrainas; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka endise peaministri Julia Tõmošenko süüdimõistmise; rõhutab, et õigusriigi ja sõltumatu kohtusüsteemi tugevdamine ja usaldusväärse korruptsioonivastase võitluse algatamine on olulised mitte ainult ELi ja Ukraina suhete süvendamiseks, vaid ka demokraatia tugevdamiseks Ukrainas;

| 5. | kutsub Ukraina ametivõime üles tegema vahet poliitilisel ja kriminaalvastutusel ning muutma vastavalt ka kehtivat kriminaalseadustikku; rõhutab, et demokraatlik võitlus otsuste tegemise eest peab toimuma parlamendis, koos valijate osavõtuga vabadest valimistest, ning seda ei tohi hävitada isiklikest või poliitilistest motiividest lähtuva kriminaalvastutusele võtmise ja manipuleeritud kohtuotsustega kriminaalkohtutes; |
| --- | --- |

5.

kutsub Ukraina ametivõime üles tegema vahet poliitilisel ja kriminaalvastutusel ning muutma vastavalt ka kehtivat kriminaalseadustikku; rõhutab, et demokraatlik võitlus otsuste tegemise eest peab toimuma parlamendis, koos valijate osavõtuga vabadest valimistest, ning seda ei tohi hävitada isiklikest või poliitilistest motiividest lähtuva kriminaalvastutusele võtmise ja manipuleeritud kohtuotsustega kriminaalkohtutes;

| 6. | kutsub Ukraina ametivõime üles tooma selgust poliitilistel põhjustel süüdimõistetud vangide olukorda enne valimiskampaania algust; |
| --- | --- |

6.

kutsub Ukraina ametivõime üles tooma selgust poliitilistel põhjustel süüdimõistetud vangide olukorda enne valimiskampaania algust;

| 7. | kutsub Ukraina ametivõime üles tagama, et Julija Tõmošenko kohtuasja kassatsioonimenetlus oleks täiesti erapooletu ja läbipaistev ning toimuks Euroopas kasutatavate ausate ja õiglaste õigusnormide ja tavade alusel, ning nõuab poliitiliste ja muude oponentide vastu suunatud valikulise kohtupidamise lõpetamist; mõistab hukka asjaolu, et Ukraina tsiviil- ja kriminaalasjade kõrgem erikohus on edasi lükanud otsuse tegemise Kiievi Petšerski ringkonnakohtu Julija Tõmošenko kohtuasjas langetatud otsuse peale esitatud kassatsioonikaebuse kohta; märgib, et Julija Tõmošenko kassatsioonikaebuse arutamine on edasi lükatud 26. juunile 2012, peab seda viivitust kahetsusväärseks ja hoiatab õiglase kohtupidamise venitamise eest; |
| --- | --- |

7.

kutsub Ukraina ametivõime üles tagama, et Julija Tõmošenko kohtuasja kassatsioonimenetlus oleks täiesti erapooletu ja läbipaistev ning toimuks Euroopas kasutatavate ausate ja õiglaste õigusnormide ja tavade alusel, ning nõuab poliitiliste ja muude oponentide vastu suunatud valikulise kohtupidamise lõpetamist; mõistab hukka asjaolu, et Ukraina tsiviil- ja kriminaalasjade kõrgem erikohus on edasi lükanud otsuse tegemise Kiievi Petšerski ringkonnakohtu Julija Tõmošenko kohtuasjas langetatud otsuse peale esitatud kassatsioonikaebuse kohta; märgib, et Julija Tõmošenko kassatsioonikaebuse arutamine on edasi lükatud 26. juunile 2012, peab seda viivitust kahetsusväärseks ja hoiatab õiglase kohtupidamise venitamise eest;

| 8. | nõuab tungivalt, et Ukraina ametivõimud tagaksid, et täielikult järgitaks kõigi poliitilistel põhjustel süüdimõistetud vangide, sh Tõmošenko, Lutsenko ja Ivaštšenko õigust kohasele arstiabile asjaomases asutuses, nende õigust omada oma advokaadile piiramatut juurdepääsu ning õigust sugulaste ja muude isikute, nt ELi suursaadiku külastustele; rõhutab, et Ukraina peab kooskõlas rahvusvaheliste normidega täielikult austama süüdistatavate ja kinnipeetavate juriidilisi ja inimõigusi, sealhulgas õigust arstiabile; taunib vangivalvurite poolse jõu kasutamist Julija Tõmošenko suhtes ja tuletab meelde Ukraina kohustust uurida viivitamata ja erapooletult kõiki kaebusi piinamise või muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise kohta; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Ukraina ametivõimud tagaksid, et täielikult järgitaks kõigi poliitilistel põhjustel süüdimõistetud vangide, sh Tõmošenko, Lutsenko ja Ivaštšenko õigust kohasele arstiabile asjaomases asutuses, nende õigust omada oma advokaadile piiramatut juurdepääsu ning õigust sugulaste ja muude isikute, nt ELi suursaadiku külastustele; rõhutab, et Ukraina peab kooskõlas rahvusvaheliste normidega täielikult austama süüdistatavate ja kinnipeetavate juriidilisi ja inimõigusi, sealhulgas õigust arstiabile; taunib vangivalvurite poolse jõu kasutamist Julija Tõmošenko suhtes ja tuletab meelde Ukraina kohustust uurida viivitamata ja erapooletult kõiki kaebusi piinamise või muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise kohta;

| 9. | nõuab, et Ukraina ametivõimud looksid sõltumatu ja erapooletu rahvusvahelise õigusekspertide rühma, kes annaks teada Julija Tõmošenko ja teiste tema valitsuse liikmete põhiõiguste ja vabaduste võimalikest rikkumistest; väljendab heameelt Euroopa Parlamendi presidendi Martin Schulzi ja Ukraina peaministri Mõkola Azarovi vahel peetud kohtumise tulemuste üle ning eeldab, et Ukraina ametivõimud reageerivad kokkulepitud ettepanekule, esitades suunised selle koheseks rakendamiseks, et tagada koostöös Charité arstide rühmaga ja nende toetusel Julija Tõmošenkole asjakohane arstiabi, samuti kohtulik järelevalve autoriteetse ja pädeva ELi ametiisiku poolt endise Ukraina peaministri apellatsiooni- ja kassatsioonimenetluste ja edasiste kohtuprotsesside üle; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et Ukraina ametivõimud looksid sõltumatu ja erapooletu rahvusvahelise õigusekspertide rühma, kes annaks teada Julija Tõmošenko ja teiste tema valitsuse liikmete põhiõiguste ja vabaduste võimalikest rikkumistest; väljendab heameelt Euroopa Parlamendi presidendi Martin Schulzi ja Ukraina peaministri Mõkola Azarovi vahel peetud kohtumise tulemuste üle ning eeldab, et Ukraina ametivõimud reageerivad kokkulepitud ettepanekule, esitades suunised selle koheseks rakendamiseks, et tagada koostöös Charité arstide rühmaga ja nende toetusel Julija Tõmošenkole asjakohane arstiabi, samuti kohtulik järelevalve autoriteetse ja pädeva ELi ametiisiku poolt endise Ukraina peaministri apellatsiooni- ja kassatsioonimenetluste ja edasiste kohtuprotsesside üle;

| 10. | väljendab rahulolu selle üle, et Julija Tõmošenko viidi Katšanovski vanglast haiglasse üle tema enese soovil, ning võtab teadmiseks rahvusvaheliste meditsiiniekspertide hiljutise visiidi; |
| --- | --- |

10.

väljendab rahulolu selle üle, et Julija Tõmošenko viidi Katšanovski vanglast haiglasse üle tema enese soovil, ning võtab teadmiseks rahvusvaheliste meditsiiniekspertide hiljutise visiidi;

| 11. | nõuab, et kõik kohtumenetlused endiste ja praeguste kõrgete valitsusametnike vastu tuleb viia läbi kooskõlas euroopalike õigluse, erapooletuse, läbipaistvuse ja sõltumatuse normidega; taunib asjaolu, et Ukraina ametivõimud esitavad vastupidiselt õigusriigi põhimõtetele Julija Tõmošenko ja teiste isikute vastu uusi poliitilise motivatsiooniga süüdistusi; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et kõik kohtumenetlused endiste ja praeguste kõrgete valitsusametnike vastu tuleb viia läbi kooskõlas euroopalike õigluse, erapooletuse, läbipaistvuse ja sõltumatuse normidega; taunib asjaolu, et Ukraina ametivõimud esitavad vastupidiselt õigusriigi põhimõtetele Julija Tõmošenko ja teiste isikute vastu uusi poliitilise motivatsiooniga süüdistusi;

| 12. | väljendab kohkumust demokraatlike vabaduste olukorra üle ja tava üle kasutada riigiasutusi erakondlikes huvides ja poliitilise kättemaksu vahendina; |
| --- | --- |

12.

väljendab kohkumust demokraatlike vabaduste olukorra üle ja tava üle kasutada riigiasutusi erakondlikes huvides ja poliitilise kättemaksu vahendina;

| 13. | rõhutab, kui tähtis on see, et Ukrainas hiljem sel aastal toimuvad parlamendivalimised oleksid vabad, õiglased ja läbipaistvad ning et opositsioonijuhtidel oleks õigus neis osaleda, ning vajadust säilitada pühendumus demokraatlikele väärtustele ja õigusriigi põhimõtetele ning seda ka valimistevahelisel perioodil; nõuab, et Euroopa Parlament osaleks järgmiste parlamendivalimiste rahvusvahelises valimiste vaatluse missioonis iseseisvalt; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui tähtis on see, et Ukrainas hiljem sel aastal toimuvad parlamendivalimised oleksid vabad, õiglased ja läbipaistvad ning et opositsioonijuhtidel oleks õigus neis osaleda, ning vajadust säilitada pühendumus demokraatlikele väärtustele ja õigusriigi põhimõtetele ning seda ka valimistevahelisel perioodil; nõuab, et Euroopa Parlament osaleks järgmiste parlamendivalimiste rahvusvahelises valimiste vaatluse missioonis iseseisvalt;

| 14. | tuletab Ukraina ametivõimudele meelde vajadust põhjalikeks reformideks, mis tuleb ka ellu viia, selleks et lähendada Ukrainat euroopalikele normidele ja standarditele; rõhutab, et Ukraina ELile lähenemise aluseks peaks olema pühendumus ELi väärtustele ja vabadustele; rõhutab, et nende standardite üheks nurgakiviks peab olema sõltumatu kohus; |
| --- | --- |

14.

tuletab Ukraina ametivõimudele meelde vajadust põhjalikeks reformideks, mis tuleb ka ellu viia, selleks et lähendada Ukrainat euroopalikele normidele ja standarditele; rõhutab, et Ukraina ELile lähenemise aluseks peaks olema pühendumus ELi väärtustele ja vabadustele; rõhutab, et nende standardite üheks nurgakiviks peab olema sõltumatu kohus;

| 15. | rõhutab, et inimõiguste alaste normide täielik austamine ja OSCE põhinormide kehtestamine tugevdaksid Ukraina usaldusväärsust OSCE eesistujana, mis on kavandatud 2013. aastaks; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et inimõiguste alaste normide täielik austamine ja OSCE põhinormide kehtestamine tugevdaksid Ukraina usaldusväärsust OSCE eesistujana, mis on kavandatud 2013. aastaks;

| 16. | väljendades lootust, et Euroopa 2012. aasta meistrivõistlused jalgpallis Ukrainas ja Poolas on edukad, kutsub neid Euroopa poliitikuid, kes soovivad Euroopa jalgpallimeistrivõistluste mängudel Ukrainas osaleda, üles avalikult selgitama, et nad on teadlikud riigis valitsevast poliitilisest olukorrast, ja otsima võimalusi külastada poliitilistel põhjustel kinnipeetavaid vange, või osalema mängudel eraisikuna ja mitte VIPina; |
| --- | --- |

16.

väljendades lootust, et Euroopa 2012. aasta meistrivõistlused jalgpallis Ukrainas ja Poolas on edukad, kutsub neid Euroopa poliitikuid, kes soovivad Euroopa jalgpallimeistrivõistluste mängudel Ukrainas osaleda, üles avalikult selgitama, et nad on teadlikud riigis valitsevast poliitilisest olukorrast, ja otsima võimalusi külastada poliitilistel põhjustel kinnipeetavaid vange, või osalema mängudel eraisikuna ja mitte VIPina;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Liidu välisteenistusele, nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, Ukraina presidendile, valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele ja OSCE Parlamentaarsele Assambleele. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Liidu välisteenistusele, nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, Ukraina presidendile, valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele ja OSCE Parlamentaarsele Assambleele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0272.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0472.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0545.

(4)  SWD(2012)0124.

(5)  EÜT L 49, 19.2.1998, lk 1.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/54

---

Neljapäev, 24. mai 2012Homofoobiavastane võitlus Euroopas

P7_TA(2012)0222

Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon homofoobiavastase võitluse kohta Euroopas (2012/2657(RSP))

2013/C 264 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, lapse õiguste konventsiooni ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, lapse õiguste konventsiooni ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5, artikleid 6, 7, 21 ja 27, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 10 ja 19 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5, artikleid 6, 7, 21 ja 27, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 10 ja 19 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu inimõiguste töörühma poolt vastu võetud vahendeid, millega edendada ja kaitsta homo-, bi- ja transseksuaalide (LGBT-inimeste) kõiki inimõigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu inimõiguste töörühma poolt vastu võetud vahendeid, millega edendada ja kaitsta homo-, bi- ja transseksuaalide (LGBT-inimeste) kõiki inimõigusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 29. aprilli 2010. aasta resolutsiooni 1728 seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel diskrimineerimise kohta ning ministrite komitee 31. märtsi 2010. aasta soovitust CM/Rec(2010)5 seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastaste meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 29. aprilli 2010. aasta resolutsiooni 1728 seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel diskrimineerimise kohta ning ministrite komitee 31. märtsi 2010. aasta soovitust CM/Rec(2010)5 seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastaste meetmete kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2010. aasta novembri aruannet „Homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2010. aasta novembri aruannet „Homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel”,

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (1),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni eelseisva ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni eelseisva ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 28. septembri 2011. aasta resolutsiooni inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi käsitlemise kohta ÜROs (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. septembri 2011. aasta resolutsiooni inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi käsitlemise kohta ÜROs (3),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni sõnavabaduse rikkumise ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise kohta Leedus (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni sõnavabaduse rikkumise ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise kohta Leedus (4),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni Leedu seaduse kohta, mis käsitleb alaealiste kaitset avaliku teabe kahjuliku mõju eest (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni Leedu seaduse kohta, mis käsitleb alaealiste kaitset avaliku teabe kahjuliku mõju eest (5),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone homofoobia kohta, eelkõige 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni homofoobia kohta Euroopas, (6)15. juuni 2006. aasta resolutsiooni rassistliku ja homofoobilise vägivalla sagenemise kohta Euroopas (7) ning 18. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni homofoobia kohta Euroopas (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone homofoobia kohta, eelkõige 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni homofoobia kohta Euroopas, (6)15. juuni 2006. aasta resolutsiooni rassistliku ja homofoobilise vägivalla sagenemise kohta Euroopas (7) ning 18. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni homofoobia kohta Euroopas (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ning et liit kaitseb ja edendab neid väärtusi oma suhetes muu maailmaga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ning et liit kaitseb ja edendab neid väärtusi oma suhetes muu maailmaga;

| B. | arvestades, et homofoobia on irratsionaalne hirm naiste ja meeste homoseksuaalsuse ning homo-, bi- ja transseksuaalide (LGBT-inimeste) ees ning vastumeelsus nende vastu, mis põhineb eelarvamustel ning sarnaneb rassismi, ksenofoobia, antisemitismi ja seksismiga, ning arvestades, et see väljendub isikliku ja avaliku elu valdkondades erinevates vormides, nt vihkamiskõned ning diskrimineerimisele, naeruvääristamisele, verbaalsele, psühholoogilisele ja füüsilisele vägivallale õhutamine, samuti tagakiusamine ja tapmine, võrdõiguslikkuse printsiibi rikkumises seisnev diskrimineerimine ning õigustamatu ja põhjendamatu õiguste piiramine, mida tihti põhjendatakse avaliku korra, usuvabaduse ning õigusega keelduda sõjaväeteenistusest oma veendumuste tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et homofoobia on irratsionaalne hirm naiste ja meeste homoseksuaalsuse ning homo-, bi- ja transseksuaalide (LGBT-inimeste) ees ning vastumeelsus nende vastu, mis põhineb eelarvamustel ning sarnaneb rassismi, ksenofoobia, antisemitismi ja seksismiga, ning arvestades, et see väljendub isikliku ja avaliku elu valdkondades erinevates vormides, nt vihkamiskõned ning diskrimineerimisele, naeruvääristamisele, verbaalsele, psühholoogilisele ja füüsilisele vägivallale õhutamine, samuti tagakiusamine ja tapmine, võrdõiguslikkuse printsiibi rikkumises seisnev diskrimineerimine ning õigustamatu ja põhjendamatu õiguste piiramine, mida tihti põhjendatakse avaliku korra, usuvabaduse ning õigusega keelduda sõjaväeteenistusest oma veendumuste tõttu;

| C. | arvestades, et Venemaal kehtestati karistus- ja haldusõiguses normid „homoseksuaalsuse propageerimise” vastu Rjazani piirkonnas 2006. aastal, Arhangelskis 2011. aastal, Kostromas ja Peterburis 2012. aastal ning Novosibirski, Samara, Kirovi, Krasnojarski ja Kaliningradi piirkondades kaalutakse neid praegu; arvestades, et nende normidega nähakse ette mitmesugused trahvid, mis ulatuvad kuni 1 270 euroni eraisikute ja kuni 12 700 euroni ühingute ja ettevõtete puhul, ning arvestades, et riigiduuma kaalub sarnaste õigusnormide kehtestamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaal kehtestati karistus- ja haldusõiguses normid „homoseksuaalsuse propageerimise” vastu Rjazani piirkonnas 2006. aastal, Arhangelskis 2011. aastal, Kostromas ja Peterburis 2012. aastal ning Novosibirski, Samara, Kirovi, Krasnojarski ja Kaliningradi piirkondades kaalutakse neid praegu; arvestades, et nende normidega nähakse ette mitmesugused trahvid, mis ulatuvad kuni 1 270 euroni eraisikute ja kuni 12 700 euroni ühingute ja ettevõtete puhul, ning arvestades, et riigiduuma kaalub sarnaste õigusnormide kehtestamist;

| D. | arvestades, et Ukrainas arutab parlament 2011. ja 2012. aastal esitatud kahte seaduseelnõud, mis muudaksid väärteoks „homoseksuaalsuse levitamise”, sh selliste kogunemiste, paraadide, tegevuste, meeleavalduste ja massiürituste korraldamine, mille eesmärk on levitada mis tahes positiivset teavet homoseksuaalsuse kohta; arvestades, et eelnõudes nähakse karistusena ette trahvid ja kuni viieaastase vangistus, ning arvestades, et Ukraina parlamendi sõna- ja teabevabaduskomisjon toetab neid eelnõusid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Ukrainas arutab parlament 2011. ja 2012. aastal esitatud kahte seaduseelnõud, mis muudaksid väärteoks „homoseksuaalsuse levitamise”, sh selliste kogunemiste, paraadide, tegevuste, meeleavalduste ja massiürituste korraldamine, mille eesmärk on levitada mis tahes positiivset teavet homoseksuaalsuse kohta; arvestades, et eelnõudes nähakse karistusena ette trahvid ja kuni viieaastase vangistus, ning arvestades, et Ukraina parlamendi sõna- ja teabevabaduskomisjon toetab neid eelnõusid;

| E. | arvestades, et Moldovas võeti Bălți, Soroca, Drochia, Cahuli, Ceadîr Lunga ja Hiliuți linnades, aga ka Anenii Noi ja Basarabeasca piirkondades hiljuti vastu õigusnormid, millega keelatakse „ebatraditsiooniliste seksuaalsete sättumuste agressiivne propageerimine” ja ühel juhul ka moslemite tegevus; arvestades, et riigikantselei on Chetrișis sellised meetmed juba põhiseadusevastasteks kuulutanud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Moldovas võeti Bălți, Soroca, Drochia, Cahuli, Ceadîr Lunga ja Hiliuți linnades, aga ka Anenii Noi ja Basarabeasca piirkondades hiljuti vastu õigusnormid, millega keelatakse „ebatraditsiooniliste seksuaalsete sättumuste agressiivne propageerimine” ja ühel juhul ka moslemite tegevus; arvestades, et riigikantselei on Chetrișis sellised meetmed juba põhiseadusevastasteks kuulutanud;

| F. | arvestades, et Leedus valitseb 2010. aastal muudetud seaduse tõttu, mis käsitleb alaealiste kaitset avaliku teabe kahjuliku mõju eest, õiguslik ebaselgus küsimuses, kas avalikus teabes tohib või ei tohi toetada homoseksuaalsuse tunnustamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Leedus valitseb 2010. aastal muudetud seaduse tõttu, mis käsitleb alaealiste kaitset avaliku teabe kahjuliku mõju eest, õiguslik ebaselgus küsimuses, kas avalikus teabes tohib või ei tohi toetada homoseksuaalsuse tunnustamist;

| G. | arvestades, et Lätis esitas Riia linnavolikogu liige hiljuti seaduseelnõu „homoseksuaalsuse propaganda” keelustamiseks eesmärgiga takistada geiparaadi „Baltic Pride” toimumist 2012. aastal, ning arvestades, et seda ettepanekut ei ole veel läbi vaadatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Lätis esitas Riia linnavolikogu liige hiljuti seaduseelnõu „homoseksuaalsuse propaganda” keelustamiseks eesmärgiga takistada geiparaadi „Baltic Pride” toimumist 2012. aastal, ning arvestades, et seda ettepanekut ei ole veel läbi vaadatud;

| H. | arvestades, et Ungaris esitas paremäärmuslik erakond Jobbik hiljuti mitu seaduseelnõu, et luua uus väärtegu – „seksuaalkäitumishälvete propageerimine” –, ning Budapesti linnavolikogus esitas erakond Fidesz enne Budapesti geiparaadi ettepaneku kohaliku määruse kohta, mille eesmärk oli „piirata obstsöönseid rongkäike”, ning arvestades, et need ettepanekud võeti hiljem tagasi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Ungaris esitas paremäärmuslik erakond Jobbik hiljuti mitu seaduseelnõu, et luua uus väärtegu – „seksuaalkäitumishälvete propageerimine” –, ning Budapesti linnavolikogus esitas erakond Fidesz enne Budapesti geiparaadi ettepaneku kohaliku määruse kohta, mille eesmärk oli „piirata obstsöönseid rongkäike”, ning arvestades, et need ettepanekud võeti hiljem tagasi;

| I. | arvestades, et ELi Moldovaga suhtlemise delegatsioon on väljendanud sügavat kahetsust ja muret kõnealuste sallimatuse ja diskrimineerimise ilmingute pärast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi Moldovaga suhtlemise delegatsioon on väljendanud sügavat kahetsust ja muret kõnealuste sallimatuse ja diskrimineerimise ilmingute pärast;

| J. | arvestades, et komisjon on lubanud tagada ELis inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning on sedastanud, et homofoobia jaoks ei ole Euroopas kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon on lubanud tagada ELis inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning on sedastanud, et homofoobia jaoks ei ole Euroopas kohta;

| K. | arvestades, et liikmesriikides ja kolmandates riikides esineb jätkuvalt homofoobiat, sealhulgas tapmisi, keelatud geiparaade ja võrdõiguslikkuse marsse, kihutavat, ähvardavat ja vihkavat keelekasutust avalikkuses, politsei suutmatust pakkuda piisavat kaitset ning ametliku loaga toimuvaid homofoobsete rühmade vägivaldseid meeleavaldusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liikmesriikides ja kolmandates riikides esineb jätkuvalt homofoobiat, sealhulgas tapmisi, keelatud geiparaade ja võrdõiguslikkuse marsse, kihutavat, ähvardavat ja vihkavat keelekasutust avalikkuses, politsei suutmatust pakkuda piisavat kaitset ning ametliku loaga toimuvaid homofoobsete rühmade vägivaldseid meeleavaldusi;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlamendi eesmärgiks on endiselt võrdõiguslikkuse tagamine ning seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel toimuva diskrimineerimise tõkestamine ELis ning eelkõige nõukogu direktiivi vastuvõtmine, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest ning mis on blokeeritud mõne liikmesriigi vastuseisu tõttu, ettepanekute esitamine perekonnaseisudokumentide õigusjõu vastastikuse tunnustamise kohta, eelseisev rassismi ja ksenofoobiat käsitleva raamotsuse läbivaatamine, et lisada sellesse homofoobsed ja transfoobsed kuriteod, ning terviklik tegevuskava, milles käsitletakse diskrimineerimiseta võrdõiguslikkust seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi vallas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlamendi eesmärgiks on endiselt võrdõiguslikkuse tagamine ning seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel toimuva diskrimineerimise tõkestamine ELis ning eelkõige nõukogu direktiivi vastuvõtmine, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest ning mis on blokeeritud mõne liikmesriigi vastuseisu tõttu, ettepanekute esitamine perekonnaseisudokumentide õigusjõu vastastikuse tunnustamise kohta, eelseisev rassismi ja ksenofoobiat käsitleva raamotsuse läbivaatamine, et lisada sellesse homofoobsed ja transfoobsed kuriteod, ning terviklik tegevuskava, milles käsitletakse diskrimineerimiseta võrdõiguslikkust seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi vallas;

Olukord Euroopa Liidus

| 1. | mõistab tugevalt hukka igasuguse diskrimineerimise seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel ja peab äärmiselt kahetsusväärseks, et isegi Euroopa Liidus ei ole LGBT-inimeste põhiõigused alati täielikult tagatud; kutsub seepärast liikmesriike üles tagama, et LGBT-inimesed on kaitstud homofoobsete vihkamist õhutavate avalduste ja vägivalla eest ning et samasoolistele partneritele tagatakse samasugune austus, väärikus ja kaitse nagu ülejäänud ühiskonnale; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon mõistaksid tugevalt hukka homofoobilised vihkamist väljendavad avaldused ning vihkamisele ja vägivallale õhutamise ning et nad tagaksid kõigi inimõiguste lepingutega tagatud demonstratsioonivabaduse tegeliku austamise; |
| --- | --- |

1.

mõistab tugevalt hukka igasuguse diskrimineerimise seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel ja peab äärmiselt kahetsusväärseks, et isegi Euroopa Liidus ei ole LGBT-inimeste põhiõigused alati täielikult tagatud; kutsub seepärast liikmesriike üles tagama, et LGBT-inimesed on kaitstud homofoobsete vihkamist õhutavate avalduste ja vägivalla eest ning et samasoolistele partneritele tagatakse samasugune austus, väärikus ja kaitse nagu ülejäänud ühiskonnale; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon mõistaksid tugevalt hukka homofoobilised vihkamist väljendavad avaldused ning vihkamisele ja vägivallale õhutamise ning et nad tagaksid kõigi inimõiguste lepingutega tagatud demonstratsioonivabaduse tegeliku austamise;

| 2. | palub komisjonil läbi vaadata raamotsus rassismi ja ksenofoobia kohta, et tugevdada ja laiendada selle reguleerimisala, mis hõlmaks muu hulgas ka seksuaalsest sättumusest, soolisest identiteedist või soolisest väljendumisest kantud vihakuritegusid; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil läbi vaadata raamotsus rassismi ja ksenofoobia kohta, et tugevdada ja laiendada selle reguleerimisala, mis hõlmaks muu hulgas ka seksuaalsest sättumusest, soolisest identiteedist või soolisest väljendumisest kantud vihakuritegusid;

| 3. | kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa Liidu toimimise artiklil 19 põhineva diskrimineerimisvastase paketi lõpuleviimisega oleks diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel keelatud kõigis valdkondades; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa Liidu toimimise artiklil 19 põhineva diskrimineerimisvastase paketi lõpuleviimisega oleks diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel keelatud kõigis valdkondades;

| 4. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid vaba liikumist reguleeriva direktiivi 2004/38/EÜ rakendamise ilma diskrimineerimiseta seksuaalse sättumuse alusel; kutsub komisjoni üles esitama meetmeid perekonnaseisudokumentide õigusjõu vastastikuseks tunnustamiseks vastastikuse tunnustamise põhimõtte alusel; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid vaba liikumist reguleeriva direktiivi 2004/38/EÜ rakendamise ilma diskrimineerimiseta seksuaalse sättumuse alusel; kutsub komisjoni üles esitama meetmeid perekonnaseisudokumentide õigusjõu vastastikuseks tunnustamiseks vastastikuse tunnustamise põhimõtte alusel;

| 5. | juhib tähelepanu Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti järeldustele aruandes „Homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel”; palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada aruandes avaldatud seisukohti võimalikult suures ulatuses; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti järeldustele aruandes „Homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel”; palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada aruandes avaldatud seisukohti võimalikult suures ulatuses;

| 6. | kutsub komisjoni üles uurima hoolikalt Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti LGBT-uuringu edasisi tulemusi ning võtma asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles uurima hoolikalt Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti LGBT-uuringu edasisi tulemusi ning võtma asjakohaseid meetmeid;

| 7. | kutsub komisjoni üles tagama, et iga-aastane aruanne põhiõiguste harta kohaldamise kohta sisaldaks strateegiat põhiõiguste kaitse tugevdamiseks ELis, sealhulgas täielikku ja kõikehõlmavat teavet homofoobia esinemise kohta liikmesriikides ning kavandatud lahendusi ja meetmeid selle kaotamiseks; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles tagama, et iga-aastane aruanne põhiõiguste harta kohaldamise kohta sisaldaks strateegiat põhiõiguste kaitse tugevdamiseks ELis, sealhulgas täielikku ja kõikehõlmavat teavet homofoobia esinemise kohta liikmesriikides ning kavandatud lahendusi ja meetmeid selle kaotamiseks;

| 8. | kordab oma taotlust, et komisjon esitaks tervikliku tegevuskava, mis käsitleb võrdõiguslikkust ilma diskrimineerimiseta seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi alusel; |
| --- | --- |

8.

kordab oma taotlust, et komisjon esitaks tervikliku tegevuskava, mis käsitleb võrdõiguslikkust ilma diskrimineerimiseta seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi alusel;

| 9. | on arvamusel, et LGBT-inimeste põhiõigused on tõenäolisemalt kaitstud, kui neil on juurdepääs sellistele õiguslikele institutsioonidele nagu vabaabielu, registreeritud kooselu või abielu; peab tervitatavaks asjaolu, et praegu pakuvad selliseid võimalusi 16 liikmesriiki, ja kutsub teisi liikmesriike üles seda kaaluma; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et LGBT-inimeste põhiõigused on tõenäolisemalt kaitstud, kui neil on juurdepääs sellistele õiguslikele institutsioonidele nagu vabaabielu, registreeritud kooselu või abielu; peab tervitatavaks asjaolu, et praegu pakuvad selliseid võimalusi 16 liikmesriiki, ja kutsub teisi liikmesriike üles seda kaaluma;

Homofoobsed seadused ja sõnavabadus Euroopas

| 10. | tunneb sügavat muret arengute pärast, mis piiravad sõna- ja kogunemisvabadust ning põhinevad homoseksuaalsuse ja transseksuaalsuse vääritimõistmisel; on seisukohal, et ELi liikmesriigid peaks olema Euroopas põhiõiguste kohaldamise ja kaitse valdkonnas eeskujuks; |
| --- | --- |

10.

tunneb sügavat muret arengute pärast, mis piiravad sõna- ja kogunemisvabadust ning põhinevad homoseksuaalsuse ja transseksuaalsuse vääritimõistmisel; on seisukohal, et ELi liikmesriigid peaks olema Euroopas põhiõiguste kohaldamise ja kaitse valdkonnas eeskujuks;

| 11. | peab kahetsusväärseks, et selliste seaduste alusel on kodanikke juba vahistatud ja trahvitud, sealhulgas heteroseksuaalseid kodanikke, kes väljendavad toetust, sallivust või heakskiitu LGBT-inimeste suhtes; peab samuti kahetsusväärseks, et selliste seadustega õiguspärastatakse homofoobia ja vahetevahel ka vägivald, nagu näitas 17. mail 2012 Peterburis toimunud vägivaldne rünnak bussi vastu, millega veeti LGBT-aktiviste; |
| --- | --- |

11.

peab kahetsusväärseks, et selliste seaduste alusel on kodanikke juba vahistatud ja trahvitud, sealhulgas heteroseksuaalseid kodanikke, kes väljendavad toetust, sallivust või heakskiitu LGBT-inimeste suhtes; peab samuti kahetsusväärseks, et selliste seadustega õiguspärastatakse homofoobia ja vahetevahel ka vägivald, nagu näitas 17. mail 2012 Peterburis toimunud vägivaldne rünnak bussi vastu, millega veeti LGBT-aktiviste;

| 12. | mõistab hukka vägivalla ja ähvardused, mis saatsid 20. mail 2012 Kiievis peetud geiparaadi, millel peksti läbi kaks geiparaadi korraldajat, mis tõi kaasa paraadi katkestamise; tuletab meelde, et ELi lepingutes kehtestatakse põhiõiguste järgimise nõue, mis on sätestatud aluslepingutes; kutsub seepärast Ukrainat üles kehtestama õigusakte, millega keelustatakse diskrimineerimine, sealhulgas diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel; on seisukohal, et Ukrainas hiljuti toimunud arengud on selle nõudega vastuolus; kutsub Ukraina ametivõime üles tunnistama viivitamata kehtetuks kõnealused seaduseelnõud, esildama diskrimineerimisvastased õigusaktid, mis hõlmavad ka seksuaalset sättumust, ning pühenduma turvalise Kiievi geiparaadi võimaldamisele järgmisel aastal; |
| --- | --- |

12.

mõistab hukka vägivalla ja ähvardused, mis saatsid 20. mail 2012 Kiievis peetud geiparaadi, millel peksti läbi kaks geiparaadi korraldajat, mis tõi kaasa paraadi katkestamise; tuletab meelde, et ELi lepingutes kehtestatakse põhiõiguste järgimise nõue, mis on sätestatud aluslepingutes; kutsub seepärast Ukrainat üles kehtestama õigusakte, millega keelustatakse diskrimineerimine, sealhulgas diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel; on seisukohal, et Ukrainas hiljuti toimunud arengud on selle nõudega vastuolus; kutsub Ukraina ametivõime üles tunnistama viivitamata kehtetuks kõnealused seaduseelnõud, esildama diskrimineerimisvastased õigusaktid, mis hõlmavad ka seksuaalset sättumust, ning pühenduma turvalise Kiievi geiparaadi võimaldamisele järgmisel aastal;

| 13. | toonitab, et „propaganda” mõistet määratletakse harva; peab murettekitavaks, et meediaväljaanded on end ise nähtavalt tsenseerinud, kodanikud on ära hirmutatud ja kardavad arvamust avaldada ning et ühingud ja ettevõtted, kes kasutavad geisõbralikku sümboolikat (nt vikerkaart), võidakse kohtu alla anda; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et „propaganda” mõistet määratletakse harva; peab murettekitavaks, et meediaväljaanded on end ise nähtavalt tsenseerinud, kodanikud on ära hirmutatud ja kardavad arvamust avaldada ning et ühingud ja ettevõtted, kes kasutavad geisõbralikku sümboolikat (nt vikerkaart), võidakse kohtu alla anda;

| 14. | toonitab, et kõnealused seadused ja ettepanekud on vastuolus kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga, milles keelustatakse seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimist võimaldavad seadused ja tavad (9) ning milles Venemaa, Ukraina, Moldova ja kõik ELi liikmesriigid on osalised; palub Euroopa Nõukogul uurida neid põhiõiguste rikkumisi, kontrollida nende vastavust Euroopa Nõukogu liikmesusest ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist tulenevatele kohustustele ja võtta asjakohased meetmed; |
| --- | --- |

14.

toonitab, et kõnealused seadused ja ettepanekud on vastuolus kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga, milles keelustatakse seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimist võimaldavad seadused ja tavad (9) ning milles Venemaa, Ukraina, Moldova ja kõik ELi liikmesriigid on osalised; palub Euroopa Nõukogul uurida neid põhiõiguste rikkumisi, kontrollida nende vastavust Euroopa Nõukogu liikmesusest ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist tulenevatele kohustustele ja võtta asjakohased meetmed;

| 15. | rõhutab, et haridus on keskse tähtsusega, ning seepärast väljendab vajadust hea, kättesaadava ja väärika seksuaalhariduse järele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon tõhustaksid homofoobiavastast võitlust hariduse kaudu ning halduslike, kohtulike ja seadusandlike vahenditega; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et haridus on keskse tähtsusega, ning seepärast väljendab vajadust hea, kättesaadava ja väärika seksuaalhariduse järele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon tõhustaksid homofoobiavastast võitlust hariduse kaudu ning halduslike, kohtulike ja seadusandlike vahenditega;

| 16. | toonitab, et riiklikud ja rahvusvahelised kohtud on järjekindlalt kinnitanud, et avaliku moraali kaalutlused ei õigusta eristavat kohtlemist, sh ka sõnavabaduse puhul; juhib tähelepanu asjaolule, et enamikus Euroopa riikides, kus sellised õigusaktid puuduvad, on arenenud, mitmekesine ja vastastikusel austusel põhinev ühiskond; |
| --- | --- |

16.

toonitab, et riiklikud ja rahvusvahelised kohtud on järjekindlalt kinnitanud, et avaliku moraali kaalutlused ei õigusta eristavat kohtlemist, sh ka sõnavabaduse puhul; juhib tähelepanu asjaolule, et enamikus Euroopa riikides, kus sellised õigusaktid puuduvad, on arenenud, mitmekesine ja vastastikusel austusel põhinev ühiskond;

| 17. | kutsub Venemaa, Ukraina, Moldova ja kõigi ELi liikmesriikide asjaomaseid ametivõime üles näitama austust mittediskrimineerimise põhimõtte vastu ning tagama selle järgimine, ja vaatama kõnealused õigusnormid ja ettepanekud rahvusvahelisi inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja selle raames võetud kohustuste taustal uuesti läbi; |
| --- | --- |

17.

kutsub Venemaa, Ukraina, Moldova ja kõigi ELi liikmesriikide asjaomaseid ametivõime üles näitama austust mittediskrimineerimise põhimõtte vastu ning tagama selle järgimine, ja vaatama kõnealused õigusnormid ja ettepanekud rahvusvahelisi inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja selle raames võetud kohustuste taustal uuesti läbi;

| 18. | kutsub komisjoni, nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles nimetatud keelde teadmiseks võtma ja neid hukka mõistma, eelkõige siseküsimuste, kahepoolse dialoogi ja Euroopa naabruspoliitika kontekstis; kutsub lisaks Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles tõstatama seda küsimust asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel, näiteks Euroopa Nõukogus, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonis ning Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni, nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles nimetatud keelde teadmiseks võtma ja neid hukka mõistma, eelkõige siseküsimuste, kahepoolse dialoogi ja Euroopa naabruspoliitika kontekstis; kutsub lisaks Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles tõstatama seda küsimust asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel, näiteks Euroopa Nõukogus, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonis ning Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis;

*

* *

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa ja Ukraina valitsustele ja parlamentidele ning resolutsioonis nimetatud Venemaa piirkondlikele parlamentidele ja Moldova kohalikele volikogudele. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa ja Ukraina valitsustele ja parlamentidele ning resolutsioonis nimetatud Venemaa piirkondlikele parlamentidele ja Moldova kohalikele volikogudele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0126.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0575.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0427.

(4)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 50.

(5)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 18.

(6)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 776.

(7)  ELT C 300 E, 9.12.2006, lk 491.

(8)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 179.

(9)  Toonen vs. Australia, teatis nr 488/1992, UN Doc. CCPR/C/50/D/488/1992 (1994); Young vs. Australia, teatis nr 941/2000, UN Doc. CCPR/C/78/D/941/2000 (2003); X vs. Columbia, teatis nr 1361/2005, UN Doc. CCPR/C/89/D/1361/2005 (2007).

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/59

---

Neljapäev, 24. mai 2012Ressursitõhus Euroopa

P7_TA(2012)0223

Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon ressursitõhusa Euroopa kohta (2011/2068(INI))

2013/C 264 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava” (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava” (COM(2011)0571),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus” (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus” (COM(2011)0021),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Rohkem kasu ELi keskkonnameetmetest: usalduse suurendamine teadmisi ja reageerimisvõimet täiustades” (COM(2012)0095), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Rohkem kasu ELi keskkonnameetmetest: usalduse suurendamine teadmisi ja reageerimisvõimet täiustades” (COM(2012)0095),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (1),

| — | võttes arvesse keskkonnanõukogu järeldusi komisjoni 19. detsembri 2011. aasta teatise „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava” (18786/11) kohta, konkurentsinõukogu 29. septembri 2011. aasta järeldusi konkurentsivõimelise Euroopa majanduse kohta ja keskkonnanõukogu 20. detsembri 2010. aasta järeldusi „Säästev materjalide majandamine ning säästev tootmine ja tarbimine: keskne panus ressursitõhusasse Euroopasse”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonnanõukogu järeldusi komisjoni 19. detsembri 2011. aasta teatise „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava” (18786/11) kohta, konkurentsinõukogu 29. septembri 2011. aasta järeldusi konkurentsivõimelise Euroopa majanduse kohta ja keskkonnanõukogu 20. detsembri 2010. aasta järeldusi „Säästev materjalide majandamine ning säästev tootmine ja tarbimine: keskne panus ressursitõhusasse Euroopasse”,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti (EEA) aruannet „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2010. aastal” (SOER 2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti (EEA) aruannet „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2010. aastal” (SOER 2010),

| — | võttes arvesse eelolevat ÜRO säästva arengu konverentsi 20.-22. juunil 2012 Brasiilias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelolevat ÜRO säästva arengu konverentsi 20.-22. juunil 2012 Brasiilias,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Toorainete kättesaadavus Euroopa heaoluks tulevikus – ettepanek tooraineid käsitlevaks Euroopa innovatsioonipartnerluseks” (COM(2012)0082), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Toorainete kättesaadavus Euroopa heaoluks tulevikus – ettepanek tooraineid käsitlevaks Euroopa innovatsioonipartnerluseks” (COM(2012)0082),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2012. aasta resolutsiooni toiduainete raiskamise vältimise ja toidutarneahela tõhususe suurendamise strateegiate kohta ELis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2012. aasta resolutsiooni toiduainete raiskamise vältimise ja toidutarneahela tõhususe suurendamise strateegiate kohta ELis (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengu komisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A7-0161/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengu komisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A7-0161/2012),

| A. | arvestades, et praegune majandus-, finants- ja keskkonnakriis näitab, et Euroopa vajab kiiresti uusi jätkusuutliku majanduskasvu allikaid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegune majandus-, finants- ja keskkonnakriis näitab, et Euroopa vajab kiiresti uusi jätkusuutliku majanduskasvu allikaid;

| B. | arvestades, et ressursinappuse tagajärjed, näiteks hinnatõus, on eriti rasked väiksemate sissetulekutega inimestele ja ebasoodsamas olukorras piirkondadele; arvestades, et sotsiaal- ja keskkonnapoliitika koostoime on seetõttu vajalik rohkem kui kunagi varem; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ressursinappuse tagajärjed, näiteks hinnatõus, on eriti rasked väiksemate sissetulekutega inimestele ja ebasoodsamas olukorras piirkondadele; arvestades, et sotsiaal- ja keskkonnapoliitika koostoime on seetõttu vajalik rohkem kui kunagi varem;

| C. | arvestades, et järjest suurenev nõudlus loodusressursside järele ja nende liigkasutus ning sellega seotud maakasutuse muutumine toob kaasa keskkonna seisundi halvenemise, kliimamuutuse kiirenemise ja Maa loodusliku, lõpliku suurusega kapitali hävinemise, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse vähenemise; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et järjest suurenev nõudlus loodusressursside järele ja nende liigkasutus ning sellega seotud maakasutuse muutumine toob kaasa keskkonna seisundi halvenemise, kliimamuutuse kiirenemise ja Maa loodusliku, lõpliku suurusega kapitali hävinemise, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse vähenemise;

| D. | arvestades, et intensiivsest kasutusest põhjustatud ressursinappus, hinnaspekulatsioonid tooraineturgudel ja järsult suurenenud ülemaailmne tarbimine tõstavad toorainete hindu, kusjuures toorme reaalhinnad on sajandivahetusest saadik tõusnud 147 % võrra; arvestades, et EL seisab kesksetele ressurssidele juurdepääsu ja nendega tõrgeteta varustatuse tagamisel tõenäoliselt silmitsi tõsiste raskustega; arvestades, et majanduses ja poliitikas tunnustatakse toorainete tõhusat kasutamist kõnealuste raskuste ületamise alusena; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et intensiivsest kasutusest põhjustatud ressursinappus, hinnaspekulatsioonid tooraineturgudel ja järsult suurenenud ülemaailmne tarbimine tõstavad toorainete hindu, kusjuures toorme reaalhinnad on sajandivahetusest saadik tõusnud 147 % võrra; arvestades, et EL seisab kesksetele ressurssidele juurdepääsu ja nendega tõrgeteta varustatuse tagamisel tõenäoliselt silmitsi tõsiste raskustega; arvestades, et majanduses ja poliitikas tunnustatakse toorainete tõhusat kasutamist kõnealuste raskuste ületamise alusena;

| E. | arvestades, et majanduse muutmine ressursitõhusaks, nii et austatakse meie planeedi piire ja võimaldatakse maailma rahvaarvu ning tulevaste tööstusriikide elanikkonna suurenemist, suurendab konkurentsivõimet ning loob uusi majanduskasvu ja töökohtade allikaid, kuna paranenud tõhususega hoitakse kokku kulusid, innovatsiooni tulemusena hakatakse kasutama ettevõtluses ja ressursse majandatakse paremini kogu nende olelusringi vältel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et majanduse muutmine ressursitõhusaks, nii et austatakse meie planeedi piire ja võimaldatakse maailma rahvaarvu ning tulevaste tööstusriikide elanikkonna suurenemist, suurendab konkurentsivõimet ning loob uusi majanduskasvu ja töökohtade allikaid, kuna paranenud tõhususega hoitakse kokku kulusid, innovatsiooni tulemusena hakatakse kasutama ettevõtluses ja ressursse majandatakse paremini kogu nende olelusringi vältel;

| F. | arvestades, et ringlussevõtt tähendab rohkemat kui ringlusse võetavate jäätmete kogumist ja seetõttu tuleks tulevastesse meetmetesse kindlasti kaasata kõik toimingud kogu väärtusahela ulatuses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ringlussevõtt tähendab rohkemat kui ringlusse võetavate jäätmete kogumist ja seetõttu tuleks tulevastesse meetmetesse kindlasti kaasata kõik toimingud kogu väärtusahela ulatuses;

| G. | arvestades, et tulevases terviklikus ressursipoliitikas ei tohiks enam eristada üksnes taastuvaid ja taastumatuid ressursse, vaid hõlmata tuleks ka jäävad materjalid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tulevases terviklikus ressursipoliitikas ei tohiks enam eristada üksnes taastuvaid ja taastumatuid ressursse, vaid hõlmata tuleks ka jäävad materjalid;

| H. | arvestades, et Eurobaromeetri 2011. aasta märtsi tulemused näitavad, et ressursitõhusus ning säästev tootmine ja tarbimine on ELi kodanike põhimured; arvestades, et mitte mingil juhul ei saa säästlikkuse suunas edusamme teha ilma kodanikke otseselt kaasamata ning ühiskonna hoiakuid ja harjumusi ressursikasutuse suhtes muutmata; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Eurobaromeetri 2011. aasta märtsi tulemused näitavad, et ressursitõhusus ning säästev tootmine ja tarbimine on ELi kodanike põhimured; arvestades, et mitte mingil juhul ei saa säästlikkuse suunas edusamme teha ilma kodanikke otseselt kaasamata ning ühiskonna hoiakuid ja harjumusi ressursikasutuse suhtes muutmata;

| I. | arvestades, et ressurssidele juurdepääs ja nendega varustatuse tõrgeteta tagamine on ressursside tarbimise ning vee- ja maakasutuse suurenemise tõttu üha kasvav probleem; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ressurssidele juurdepääs ja nendega varustatuse tõrgeteta tagamine on ressursside tarbimise ning vee- ja maakasutuse suurenemise tõttu üha kasvav probleem;

| J. | arvestades, et konkurentsivõimeline tööstus võimaldab teha uusi investeeringuid tõhusamasse tehnoloogiasse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et konkurentsivõimeline tööstus võimaldab teha uusi investeeringuid tõhusamasse tehnoloogiasse;

Esmatähtsad tegevused

| 1. | kutsub komisjoni üles looma ühiseid rakkerühmi kolme keskse valdkonna jaoks, milleks on toit ja jook, elamuehitus ja liikuvus, et töötada võimalikult kiiresti välja Euroopa ressursitõhususe tegevuskavad, milles sisalduvad selged ressursside vähendamise meetmed; need rakkerühmad peaksid viima lõpule ELi ressursitõhususele ülemineku platvormi töö ja koosnema komisjoni, liikmesriikide, tööstuse, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmade ekspertidest, kes peaksid julgustama partnerlussuhteid kogu väärtusahelas osalejate vahel; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni üles looma ühiseid rakkerühmi kolme keskse valdkonna jaoks, milleks on toit ja jook, elamuehitus ja liikuvus, et töötada võimalikult kiiresti välja Euroopa ressursitõhususe tegevuskavad, milles sisalduvad selged ressursside vähendamise meetmed; need rakkerühmad peaksid viima lõpule ELi ressursitõhususele ülemineku platvormi töö ja koosnema komisjoni, liikmesriikide, tööstuse, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmade ekspertidest, kes peaksid julgustama partnerlussuhteid kogu väärtusahelas osalejate vahel;

| 2. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kõrvaldaksid 2013. aastaks tõkked toimiva ringlussevõtu ja korduskasutuse turu teelt Euroopas ja stimuleeriksid sellist turgu nõudluse loomisega ringlussevõetud materjalide ja kõrvaltoodete järele ja nende kättesaadavusega, kasutades meetmeid, mis peaksid hõlmama rangete kriteeriumide väljatöötamist selle määramiseks, millal jäätmed lakkavad olemast jäätmed, ning majanduslike stiimulite arendamist, nt vähendatud käibemaks sekundaarmaterjalidele valdkondades, kus esinevad turutõrked, või uuenduslike kogumis- ja sorteerimistehnoloogiate edendamist; rõhutab sellega seoses pakilist vajadust täielikult rakendada kõiki olemasolevaid jäätmetega seotud õigusakte ning kiirendada nende jõustamist ja järelevalvet; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kõrvaldaksid 2013. aastaks tõkked toimiva ringlussevõtu ja korduskasutuse turu teelt Euroopas ja stimuleeriksid sellist turgu nõudluse loomisega ringlussevõetud materjalide ja kõrvaltoodete järele ja nende kättesaadavusega, kasutades meetmeid, mis peaksid hõlmama rangete kriteeriumide väljatöötamist selle määramiseks, millal jäätmed lakkavad olemast jäätmed, ning majanduslike stiimulite arendamist, nt vähendatud käibemaks sekundaarmaterjalidele valdkondades, kus esinevad turutõrked, või uuenduslike kogumis- ja sorteerimistehnoloogiate edendamist; rõhutab sellega seoses pakilist vajadust täielikult rakendada kõiki olemasolevaid jäätmetega seotud õigusakte ning kiirendada nende jõustamist ja järelevalvet;

| 3. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid alusuuringuid ja tehnoloogilist innovatsiooni, et kiirendada üleminekut ressursitõhusale majandusele; rõhutab, et innovatsiooniliit, sealhulgas programm Horisont 2020, Euroopa tooraineid käsitlev innovatsioonipartnerlus, ökoinnovatsiooni tegevuskava ja teadmusinnovatsiooni keskused, on üks ressursitõhusa Euroopa liikumapanevaid jõude; kutsub komisjoni üles looma hõlpsasti juurdepääsetavat veebipõhist parimate tavade andmebaasi ressursitõhususe kohta; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid alusuuringuid ja tehnoloogilist innovatsiooni, et kiirendada üleminekut ressursitõhusale majandusele; rõhutab, et innovatsiooniliit, sealhulgas programm Horisont 2020, Euroopa tooraineid käsitlev innovatsioonipartnerlus, ökoinnovatsiooni tegevuskava ja teadmusinnovatsiooni keskused, on üks ressursitõhusa Euroopa liikumapanevaid jõude; kutsub komisjoni üles looma hõlpsasti juurdepääsetavat veebipõhist parimate tavade andmebaasi ressursitõhususe kohta;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid lepiksid 2013. aastaks kokku majandustegevuse selgetes, kindlates ja mõõdetavates näitajates, mille puhul võetakse arvesse kliimamuutust, bioloogilist mitmekesisust ja ressursitõhusust olelusringi perspektiivist, näiteks loodusvarade kasutamise „korvi” vormis, mis koosneb neljast näitajast – maa-, vee-, materjali- ja CO2-jalajälg – ja kasutaksid neid näitajaid seadusandlike algatuste ja konkreetsete vähendamiseesmärkide alusena; rõhutab, et see protsess peab olema läbipaistev ja hõlmama tähtsamaid sidusrühmi; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid lepiksid 2013. aastaks kokku majandustegevuse selgetes, kindlates ja mõõdetavates näitajates, mille puhul võetakse arvesse kliimamuutust, bioloogilist mitmekesisust ja ressursitõhusust olelusringi perspektiivist, näiteks loodusvarade kasutamise „korvi” vormis, mis koosneb neljast näitajast – maa-, vee-, materjali- ja CO2-jalajälg – ja kasutaksid neid näitajaid seadusandlike algatuste ja konkreetsete vähendamiseesmärkide alusena; rõhutab, et see protsess peab olema läbipaistev ja hõlmama tähtsamaid sidusrühmi;

| 5. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut ökodisaini direktiivi reguleerimisala laiendamiseks ilma energiamõjuta toodetele ja esitama täiendavaid ökodisaininõudeid üldisele ressursitõhususele ja toodete toimele, sh ringlussevõetava materjali sisaldus, vastupidavus, ringlussevõetavus, parandatavus ja korduskasutus, et parandada nende keskkonnamõju ja edendada ringlussevõtu turge; rõhutab, et selline ettepanek peab rajanema igakülgsetele mõjuhinnangutele ja olema kooskõlas muude asjakohaste eeskirjadega; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut ökodisaini direktiivi reguleerimisala laiendamiseks ilma energiamõjuta toodetele ja esitama täiendavaid ökodisaininõudeid üldisele ressursitõhususele ja toodete toimele, sh ringlussevõetava materjali sisaldus, vastupidavus, ringlussevõetavus, parandatavus ja korduskasutus, et parandada nende keskkonnamõju ja edendada ringlussevõtu turge; rõhutab, et selline ettepanek peab rajanema igakülgsetele mõjuhinnangutele ja olema kooskõlas muude asjakohaste eeskirjadega;

| 6. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid integreeriksid ressursitõhususe tegevuskava nii laialdaselt kui võimalik kõigisse muudesse poliitikavaldkondadesse, sealhulgas üldisesse majandusjuhtimise poliitikasse, näiteks strateegiasse „Euroopa 2020”, ning rakendaksid seda kohalikul, piirkondlikul, riikide ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid integreeriksid ressursitõhususe tegevuskava nii laialdaselt kui võimalik kõigisse muudesse poliitikavaldkondadesse, sealhulgas üldisesse majandusjuhtimise poliitikasse, näiteks strateegiasse „Euroopa 2020”, ning rakendaksid seda kohalikul, piirkondlikul, riikide ja ELi tasandil;

Tulevase majanduskasvu tegevuskava

| 7. | toetab juhtalgatust „Ressursitõhus Euroopa” ning ressursitõhusa Euroopa tegevuskava ja selle 2050. aasta nägemust, sh selle vahe-eesmärke; kutsub komisjoni üles esitama kiiresti kõik seadusandlikud ja muud algatused, mis on vajalikud, et saavutada vahe-eesmärgid ja tagada, et kogu ELi poliitika on nendega sidusalt kooskõlas ning vastab ELi üldeesmärgile luua 2050. aastaks vähese CO2-heitega majandus, muu hulgas kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kaudu 80–95 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes; tuletab meelde, et majanduskasvu lahutamine ressursikasutusest on hädavajalik, et parandada Euroopa konkurentsivõimet ja vähendada Euroopa sõltuvust ressurssidest; soovitab komisjonil tagada stabiilse õigusraamistiku säilitamine, et mitte seada ohtu pikaajalisi investeeringuid; |
| --- | --- |

7.

toetab juhtalgatust „Ressursitõhus Euroopa” ning ressursitõhusa Euroopa tegevuskava ja selle 2050. aasta nägemust, sh selle vahe-eesmärke; kutsub komisjoni üles esitama kiiresti kõik seadusandlikud ja muud algatused, mis on vajalikud, et saavutada vahe-eesmärgid ja tagada, et kogu ELi poliitika on nendega sidusalt kooskõlas ning vastab ELi üldeesmärgile luua 2050. aastaks vähese CO2-heitega majandus, muu hulgas kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kaudu 80–95 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes; tuletab meelde, et majanduskasvu lahutamine ressursikasutusest on hädavajalik, et parandada Euroopa konkurentsivõimet ja vähendada Euroopa sõltuvust ressurssidest; soovitab komisjonil tagada stabiilse õigusraamistiku säilitamine, et mitte seada ohtu pikaajalisi investeeringuid;

| 8. | rõhutab, et ressursitõhusus on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel väga oluline; on kindlalt veendunud, et teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammil Horisont 2020 peaks sellega seoses olema otsustavalt tähtis roll; palub liikmesriikidel võtta vastu riiklikud ressursitõhususe tegevuskavad, mis sisaldavad konkreetseid meetmeid ja eesmärke, mis on kooskõlas ELi tegevuskava eesmärkidega; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ressursitõhusus on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel väga oluline; on kindlalt veendunud, et teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammil Horisont 2020 peaks sellega seoses olema otsustavalt tähtis roll; palub liikmesriikidel võtta vastu riiklikud ressursitõhususe tegevuskavad, mis sisaldavad konkreetseid meetmeid ja eesmärke, mis on kooskõlas ELi tegevuskava eesmärkidega;

| 9. | kutsub komisjoni üles esitama 2012. aasta lõpuks uue säästva tarbimise ja tootmise poliitika raamistikku, milles määratletakse, kuidas teha kindlaks need esmatähtsad tooted ja teenused, mis aitavad kõige enam kaasa peamiste ülemaailmsete tarbimisvaldkondade (vesi, maa, materjalid ja süsinik) vastavusse viimisele ressursitõhususe tegevuskavas kehtestatud tarbimisnäitajatega; sellega peaksid kaasnema seadusandlikud ettepanekud, mis tegelevad esmatähtsate toodete ja teenustega asjakohaste vahendite abil, mis hõlmavad muu hulgas mehhanisme, millega on võimalik parandada tarneahela ressursitõhusust, ning võimalusega kehtestada rakendusmeetmete abil miinimumnõuded või parimatel tulemustel põhinevad võrdlusalused; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles esitama 2012. aasta lõpuks uue säästva tarbimise ja tootmise poliitika raamistikku, milles määratletakse, kuidas teha kindlaks need esmatähtsad tooted ja teenused, mis aitavad kõige enam kaasa peamiste ülemaailmsete tarbimisvaldkondade (vesi, maa, materjalid ja süsinik) vastavusse viimisele ressursitõhususe tegevuskavas kehtestatud tarbimisnäitajatega; sellega peaksid kaasnema seadusandlikud ettepanekud, mis tegelevad esmatähtsate toodete ja teenustega asjakohaste vahendite abil, mis hõlmavad muu hulgas mehhanisme, millega on võimalik parandada tarneahela ressursitõhusust, ning võimalusega kehtestada rakendusmeetmete abil miinimumnõuded või parimatel tulemustel põhinevad võrdlusalused;

| 10. | on seisukohal, et ressursikasutuse tõhustamise meetmed ei või mingil juhul piirduda ainult avaliku sektoriga, mistõttu kutsub komisjoni, liikmesriike ja ettevõtjaid üles rajama oma majandusstrateegiad radikaalselt parandatud ressursitõhususele, mis toob kaasa majanduskasvu lahutamise ressursside tarbimisest; usub samuti, et vaja on keskenduda nii ressursikasutuse tõhususele kui ka tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et ressursikasutuse tõhustamise meetmed ei või mingil juhul piirduda ainult avaliku sektoriga, mistõttu kutsub komisjoni, liikmesriike ja ettevõtjaid üles rajama oma majandusstrateegiad radikaalselt parandatud ressursitõhususele, mis toob kaasa majanduskasvu lahutamise ressursside tarbimisest; usub samuti, et vaja on keskenduda nii ressursikasutuse tõhususele kui ka tulemuslikkusele;

| 11. | rõhutab, et on hädavajalik võtta viivitamata meetmed, et toetada innovatsiooni ja investeeringuid uutesse meetoditesse ja ettevõtlusmudelitesse, sealhulgas valdkondlikesse investeerimisstrateegiatesse ja säästvatesse ettevõtlusmudelitesse, nt laenamisühistud, ning luua stiimulid, mis toovad majandusele kasu; rõhutab erasektori, sealhulgas VKEde keskset rolli keskkonnasõbraliku majanduskasvu saavutamisel; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et on hädavajalik võtta viivitamata meetmed, et toetada innovatsiooni ja investeeringuid uutesse meetoditesse ja ettevõtlusmudelitesse, sealhulgas valdkondlikesse investeerimisstrateegiatesse ja säästvatesse ettevõtlusmudelitesse, nt laenamisühistud, ning luua stiimulid, mis toovad majandusele kasu; rõhutab erasektori, sealhulgas VKEde keskset rolli keskkonnasõbraliku majanduskasvu saavutamisel;

| 12. | rõhutab, et Euroopa peab ringlussevõtva ühiskonnana oma jäätmeid suures ulatuses korduskasutama ja ringlusse võtma ning tootma sekundaartooraineid kõige tõhusamal viisil; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et Euroopa peab ringlussevõtva ühiskonnana oma jäätmeid suures ulatuses korduskasutama ja ringlusse võtma ning tootma sekundaartooraineid kõige tõhusamal viisil;

| 13. | nõuab, et töötataks välja väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid toetav ressursside kasutamise standard, mis põhineb Global Compacti sarnasel kontseptsioonil; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et töötataks välja väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid toetav ressursside kasutamise standard, mis põhineb Global Compacti sarnasel kontseptsioonil;

| 14. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lõimima ressursitõhususe eesmärgid täiel määral majanduspoliitika kooskõlastamise Euroopa poolaastasse; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kinnitaksid seda nõuet Euroopa Ülemkogul; palub komisjonil kirjeldada lähemalt, kuidas hinnatakse Euroopa poolaasta protsessis konkreetselt liikmesriikide edusamme suurema ressursitõhususe suunas liikumisel; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lõimima ressursitõhususe eesmärgid täiel määral majanduspoliitika kooskõlastamise Euroopa poolaastasse; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kinnitaksid seda nõuet Euroopa Ülemkogul; palub komisjonil kirjeldada lähemalt, kuidas hinnatakse Euroopa poolaasta protsessis konkreetselt liikmesriikide edusamme suurema ressursitõhususe suunas liikumisel;

| 15. | rõhutab, et esimese turuletulija eelisega võib ressursitõhususe valdkonnas hõlvata kasvavad turud, tuletades meelde, et ELi käes on ligikaudu üks kolmandik keskkonnatehnoloogia maailmaturust; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et esimese turuletulija eelisega võib ressursitõhususe valdkonnas hõlvata kasvavad turud, tuletades meelde, et ELi käes on ligikaudu üks kolmandik keskkonnatehnoloogia maailmaturust;

Majanduse ümberkujundamine

| 16. | tuletab meelde, et eesseisvate probleemide, näiteks ressursinappuse ja ressursihindade tõusu ärahoidmiseks on tungivalt vaja ressursikasutuse vähenemist; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et eesseisvate probleemide, näiteks ressursinappuse ja ressursihindade tõusu ärahoidmiseks on tungivalt vaja ressursikasutuse vähenemist;

| 17. | märgib, et ressursitõhusale majandusele ülemineku saavutamiseks peavad turuhindades täielikult kajastuma nii ressursinappuse määr kui ka kõik tootmisprotsessiga seotud kulud; rõhutab, et turud soodustavad ressursitõhusust, kui hinnad kajastavad kasutatud ressursside tegelikke kulusid; nõuab arvestusprotsessis olelusringipõhise mõtteviisi rakendamist ning väliste keskkonnakulude sisestamist vastavalt „saastaja maksab” põhimõttele; |
| --- | --- |

17.

märgib, et ressursitõhusale majandusele ülemineku saavutamiseks peavad turuhindades täielikult kajastuma nii ressursinappuse määr kui ka kõik tootmisprotsessiga seotud kulud; rõhutab, et turud soodustavad ressursitõhusust, kui hinnad kajastavad kasutatud ressursside tegelikke kulusid; nõuab arvestusprotsessis olelusringipõhise mõtteviisi rakendamist ning väliste keskkonnakulude sisestamist vastavalt „saastaja maksab” põhimõttele;

| 18. | toetab komisjoni pühendumist turupõhiste vahendite väljatöötamisele tegevuskavas, et võimaldada negatiivse välismõju arvessevõtmist turuhindades, selleks et kajastada kasutatud ressursside tegelikku maksumust ja nende keskkonnamõju; |
| --- | --- |

18.

toetab komisjoni pühendumist turupõhiste vahendite väljatöötamisele tegevuskavas, et võimaldada negatiivse välismõju arvessevõtmist turuhindades, selleks et kajastada kasutatud ressursside tegelikku maksumust ja nende keskkonnamõju;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja stiimulid, mis julgustaksid ettevõtjaid ja avaliku sektori asutusi jätkuvalt mõõtma, võrdlema ja vähendama oma vee-, maa-, materjali- ja CO2-jalajälge, ja ka meetmed tootjavastutuse põhimõtte laiendamiseks ja ressursitõhusust pärssivate tõkete kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja stiimulid, mis julgustaksid ettevõtjaid ja avaliku sektori asutusi jätkuvalt mõõtma, võrdlema ja vähendama oma vee-, maa-, materjali- ja CO2-jalajälge, ja ka meetmed tootjavastutuse põhimõtte laiendamiseks ja ressursitõhusust pärssivate tõkete kõrvaldamiseks;

| 20. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid liiguksid keskkonnamaksude suunas, ja rõhutab, et see võimaldab kärpeid teistes maksudes, nagu tööjõumaks, suurendab konkurentsivõimet, loob võrdsed võimalused ja arendab tehnoloogiaid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selle vahendi üle järelevalvet teostama ja selle mõju võrdlema; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid liiguksid keskkonnamaksude suunas, ja rõhutab, et see võimaldab kärpeid teistes maksudes, nagu tööjõumaks, suurendab konkurentsivõimet, loob võrdsed võimalused ja arendab tehnoloogiaid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selle vahendi üle järelevalvet teostama ja selle mõju võrdlema;

| 21. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks hierarhia mudeli arengut, et tagada keskkonda kahjustamata kõrgeim ressursikasutuse lisandväärtus; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks hierarhia mudeli arengut, et tagada keskkonda kahjustamata kõrgeim ressursikasutuse lisandväärtus;

| 22. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata 2014. aastaks vastu konkreetsed kavad kõigi keskkonna seisukohast selgelt määratletud kahjulike toetuste järkjärguliseks kaotamiseks enne 2020. aastat, sealhulgas toetused, mis soodustavad taastuvate allikate ebatõhusat kasutamist, ning annaksid edusammudest aru oma riiklike reformikavade kaudu; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata 2014. aastaks vastu konkreetsed kavad kõigi keskkonna seisukohast selgelt määratletud kahjulike toetuste järkjärguliseks kaotamiseks enne 2020. aastat, sealhulgas toetused, mis soodustavad taastuvate allikate ebatõhusat kasutamist, ning annaksid edusammudest aru oma riiklike reformikavade kaudu;

| 23. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks tervet ELi hõlmavate tootjavastutuse skeemide loomise võimalusi, et soodustada tulemuslikkust kõikides liikmesriikides, sh nendes liikmesriikides, kus korduskasutuse ja ringlussevõtu määrad on ELi keskmisest palju väiksemad; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks tervet ELi hõlmavate tootjavastutuse skeemide loomise võimalusi, et soodustada tulemuslikkust kõikides liikmesriikides, sh nendes liikmesriikides, kus korduskasutuse ja ringlussevõtu määrad on ELi keskmisest palju väiksemad;

| 24. | rõhutab kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tähtsat osa majanduse ümberkujundamisel; rõhutab, et on vaja välja töötada teadlikkuse tõstmise strateegiad ning strateegiad tarbijakäitumise muutmiseks ja tagasilöögiefekti vältimiseks; |
| --- | --- |

24.

rõhutab kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tähtsat osa majanduse ümberkujundamisel; rõhutab, et on vaja välja töötada teadlikkuse tõstmise strateegiad ning strateegiad tarbijakäitumise muutmiseks ja tagasilöögiefekti vältimiseks;

| 25. | rõhutab vajadust tagada Euroopas jätkusuutlikud tooraine tarned, mis on piisavad kasvava ringlussevõtusektori vajaduste rahuldamiseks ja mille tulemusena laieneb Euroopa avatud majandus ja luuakse töökohti; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust tagada Euroopas jätkusuutlikud tooraine tarned, mis on piisavad kasvava ringlussevõtusektori vajaduste rahuldamiseks ja mille tulemusena laieneb Euroopa avatud majandus ja luuakse töökohti;

| 26. | nõuab vastavalt ressursitõhususe tegevuskavale rangemaid keskkonnahoidliku riigihanke nõudeid toodete ja teenuste suhtes, mis on olulise keskkonnamõjuga ja suurendavad peamiste ülemaailmsete ressursside (vesi, maa, materjalid ja süsinik) tarbimist kõige enam; nõuab tungivalt, et komisjon annaks hinnangu, kas keskkonnahoidlikke riigihankeid saaks siduda ELi rahastatavate projektidega; nõuab jõupingutusi, et edendada ühiseid hankemenetlusi ja riigihangetega tegelevate ametnike võrgustikke keskkonnahoidlike riigihangete toetuseks käesoleva aasta lõpuks, nii et see ei tooks kaasa avaliku sektori ettevõtete konkurentsiolukorra halvenemist; |
| --- | --- |

26.

nõuab vastavalt ressursitõhususe tegevuskavale rangemaid keskkonnahoidliku riigihanke nõudeid toodete ja teenuste suhtes, mis on olulise keskkonnamõjuga ja suurendavad peamiste ülemaailmsete ressursside (vesi, maa, materjalid ja süsinik) tarbimist kõige enam; nõuab tungivalt, et komisjon annaks hinnangu, kas keskkonnahoidlikke riigihankeid saaks siduda ELi rahastatavate projektidega; nõuab jõupingutusi, et edendada ühiseid hankemenetlusi ja riigihangetega tegelevate ametnike võrgustikke keskkonnahoidlike riigihangete toetuseks käesoleva aasta lõpuks, nii et see ei tooks kaasa avaliku sektori ettevõtete konkurentsiolukorra halvenemist;

| 27. | kutsub üles laiendama keskkonnateabe esitamise nõuet ka massitarbekaupadele; toetab liikmesriikide katsetusi toodete ja teenuste keskkonnaalase märgistuse vallas ning julgustab komisjoni tööd toodete keskkonnajalajälje ühtse Euroopa arvutusmeetodi kallal, et tarbijad saaksid rohkem teavet ka nende toodete kohta, mis ei ole mõne olemasoleva süsteemi raames märgistatud, näiteks öko-, energia- või mahepõllumajandusmärgisega; |
| --- | --- |

27.

kutsub üles laiendama keskkonnateabe esitamise nõuet ka massitarbekaupadele; toetab liikmesriikide katsetusi toodete ja teenuste keskkonnaalase märgistuse vallas ning julgustab komisjoni tööd toodete keskkonnajalajälje ühtse Euroopa arvutusmeetodi kallal, et tarbijad saaksid rohkem teavet ka nende toodete kohta, mis ei ole mõne olemasoleva süsteemi raames märgistatud, näiteks öko-, energia- või mahepõllumajandusmärgisega;

| 28. | rõhutab, kui oluline on etiketil põhjaliku teabe esitamine, mis hõlmab eelkõige ressursikasutusega seotud teavet tootekirjelduses, ent ei piirdu sellega; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid praeguste märgistamiseeskirjade täiustamiseks selliste etikettide kasutuselevõtmisega, mis võimaldavad tarbijatel hetkega teha teadliku ja säästva valiku; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, kui oluline on etiketil põhjaliku teabe esitamine, mis hõlmab eelkõige ressursikasutusega seotud teavet tootekirjelduses, ent ei piirdu sellega; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid praeguste märgistamiseeskirjade täiustamiseks selliste etikettide kasutuselevõtmisega, mis võimaldavad tarbijatel hetkega teha teadliku ja säästva valiku;

| 29. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid ELi jäätmealase õigustiku täieliku rakendamise, sealhulgas miinimumeesmärkide täitmise oma riiklike jäätmetekke vältimise ja jäätmekäitluse kavade ja strateegiate abil; kordab, et jäätmete kogumise ja sorteerimise juba kehtestatud eesmärke tuleks veelgi täiendada ning püüelda materjalide kõige kvaliteetsema ja koguseliselt suurima taaskasutuse poole kõigis etappides; rõhutab seepärast, et ELil on vaja seada rahaliste vahendite eraldamisel esmatähtsale kohale tegevused, mis jäävad jäätmete raamdirektiivis määratletud jäätmehierarhias ülespoole (nt eelistatakse ringlussevõtutehaseid jäätmete kõrvaldamisele); kutsub komisjoni üles kaaluma vajadust parandada ja ühtlustada jäätmeid käsitlevaid arvestusmeetodeid ja statistikat, et ringlussevõtu soodustamisel oleks usaldusväärne alus; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid ELi jäätmealase õigustiku täieliku rakendamise, sealhulgas miinimumeesmärkide täitmise oma riiklike jäätmetekke vältimise ja jäätmekäitluse kavade ja strateegiate abil; kordab, et jäätmete kogumise ja sorteerimise juba kehtestatud eesmärke tuleks veelgi täiendada ning püüelda materjalide kõige kvaliteetsema ja koguseliselt suurima taaskasutuse poole kõigis etappides; rõhutab seepärast, et ELil on vaja seada rahaliste vahendite eraldamisel esmatähtsale kohale tegevused, mis jäävad jäätmete raamdirektiivis määratletud jäätmehierarhias ülespoole (nt eelistatakse ringlussevõtutehaseid jäätmete kõrvaldamisele); kutsub komisjoni üles kaaluma vajadust parandada ja ühtlustada jäätmeid käsitlevaid arvestusmeetodeid ja statistikat, et ringlussevõtu soodustamisel oleks usaldusväärne alus;

| 30. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema tõhusamalt jäätmete, eelkõige ohtlike jäätmete ebaseaduslike vedude vastu kolmandatesse riikidesse ja tugevdama eelkõige asjakohaseid kontrollimehhanisme; ergutab sellega seoses looma Euroopa jäätmealast välispoliitikat, mille eesmärk on levitada Euroopa parimaid jäätmekäitlusstandardeid ka Euroopa Liidust väljaspool; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema tõhusamalt jäätmete, eelkõige ohtlike jäätmete ebaseaduslike vedude vastu kolmandatesse riikidesse ja tugevdama eelkõige asjakohaseid kontrollimehhanisme; ergutab sellega seoses looma Euroopa jäätmealast välispoliitikat, mille eesmärk on levitada Euroopa parimaid jäätmekäitlusstandardeid ka Euroopa Liidust väljaspool;

| 31. | juhib tähelepanu sellele, et enam kui 20 % toiduainetest kõrvaldatakse jäätmetena, ning nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt konkreetseid meetmeid toidujäätmete märkimisväärseks vähendamiseks; märgib ka, et ei raisata mitte üksnes toiduaineid, vaid ka toiduainete tootmise ja pakendamise ressursse; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu sellele, et enam kui 20 % toiduainetest kõrvaldatakse jäätmetena, ning nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt konkreetseid meetmeid toidujäätmete märkimisväärseks vähendamiseks; märgib ka, et ei raisata mitte üksnes toiduaineid, vaid ka toiduainete tootmise ja pakendamise ressursse;

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles asetama suuremat rõhku teabele, harimisele ja teadlikkuse tõstmisele, iseäranis seoses jäätmete sorteerimise, korduskasutuse ja ringlussevõtuga, pidades silmas, et haridusel on otsene mõju ressursitõhususe harjumustele; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles asetama suuremat rõhku teabele, harimisele ja teadlikkuse tõstmisele, iseäranis seoses jäätmete sorteerimise, korduskasutuse ja ringlussevõtuga, pidades silmas, et haridusel on otsene mõju ressursitõhususe harjumustele;

| 33. | kutsub komisjoni üles ühtlustama jäätmealast õigustikku ning võtma sealjuures arvesse jäätmehierarhiat ja vajadust viia jäätmejääkide hulk peaaegu nullilähedaseks; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama 2014. aastaks ettepanekuid, mis näevad ette prügilate kasutamise üldise keelu kehtestamist kogu Euroopa Liidus ning ringlussevõtmiseks või kompostimiseks sobivate jäätmete tuhastamise järkjärgulist lõpetamist hiljemalt praeguse kümnendi lõpuks; sellega peaksid kaasnema asjakohased üleminekumeetmed, sealhulgas olelusringi põhimõttel rajanevate ühiste standardite edasine täiustamine; kutsub komisjoni üles vaatama läbi jäätmete raamdirektiivi 2020. aasta ringlussevõtu eesmärke; on seisukohal, et prügilamaksu instrument, mis on mõnedes liikmesriikides juba kasutusele võetud, võib samuti aidata seda eesmärki saavutada; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles ühtlustama jäätmealast õigustikku ning võtma sealjuures arvesse jäätmehierarhiat ja vajadust viia jäätmejääkide hulk peaaegu nullilähedaseks; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama 2014. aastaks ettepanekuid, mis näevad ette prügilate kasutamise üldise keelu kehtestamist kogu Euroopa Liidus ning ringlussevõtmiseks või kompostimiseks sobivate jäätmete tuhastamise järkjärgulist lõpetamist hiljemalt praeguse kümnendi lõpuks; sellega peaksid kaasnema asjakohased üleminekumeetmed, sealhulgas olelusringi põhimõttel rajanevate ühiste standardite edasine täiustamine; kutsub komisjoni üles vaatama läbi jäätmete raamdirektiivi 2020. aasta ringlussevõtu eesmärke; on seisukohal, et prügilamaksu instrument, mis on mõnedes liikmesriikides juba kasutusele võetud, võib samuti aidata seda eesmärki saavutada;

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et olemasolevaid prügilaid saaks kasutada toorainemaardlatena (nn urban mining ehk kasulike materjalide eraldamine olmeprügist), kuid selle kohta on veel vähe uurimistulemusi; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu sellele, et olemasolevaid prügilaid saaks kasutada toorainemaardlatena (nn urban mining ehk kasulike materjalide eraldamine olmeprügist), kuid selle kohta on veel vähe uurimistulemusi;

| 35. | kutsub liikmesriike üles laiendama suunistega tehtavat tööd, et töötada Euroopa Standardikomitee abil välja standardid ringlussevõetud materjalide kohta; |
| --- | --- |

35.

kutsub liikmesriike üles laiendama suunistega tehtavat tööd, et töötada Euroopa Standardikomitee abil välja standardid ringlussevõetud materjalide kohta;

| 36. | kutsub komisjoni üles tagama poliitikat, mis edendab looduslike toorainete hierarhial põhinevat kasutamist ja eelistab suurima lisandväärtusega ja ressursitõhusaid tooteid energiatootmisele, võttes eelkõige arvesse kasvuhoonegaaside leevendamise potentsiaali; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles tagama poliitikat, mis edendab looduslike toorainete hierarhial põhinevat kasutamist ja eelistab suurima lisandväärtusega ja ressursitõhusaid tooteid energiatootmisele, võttes eelkõige arvesse kasvuhoonegaaside leevendamise potentsiaali;

| 37. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks ka biomassi kasutamise hierarhilist lähenemisviisi, eelistades ringlussevõttu ning kõrgema lisandväärtusega ja ressursitõhusaid tooteid, näiteks biotoorainetel põhinevaid tooteid ja tööstusmaterjale bioenergiale; |
| --- | --- |

37.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks ka biomassi kasutamise hierarhilist lähenemisviisi, eelistades ringlussevõttu ning kõrgema lisandväärtusega ja ressursitõhusaid tooteid, näiteks biotoorainetel põhinevaid tooteid ja tööstusmaterjale bioenergiale;

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma programmi, et luua teadlikkust ja pakkuda juhtnööre ettevõtetele, eriti VKEdele; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma programmi, et luua teadlikkust ja pakkuda juhtnööre ettevõtetele, eriti VKEdele;

| 39. | rõhutab, et selleks, et olelusringipõhine lähenemisviis oleks mõttekas, peab see tuginema võimalikult täpsele raamatupidamisstandardile; rõhutab sellega seoses, et kütusekvaliteedi direktiivi rakendamisel peaksid kütusetarnijad taotlema tõrvaliivadele eraldi standardväärtust; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et selleks, et olelusringipõhine lähenemisviis oleks mõttekas, peab see tuginema võimalikult täpsele raamatupidamisstandardile; rõhutab sellega seoses, et kütusekvaliteedi direktiivi rakendamisel peaksid kütusetarnijad taotlema tõrvaliivadele eraldi standardväärtust;

| 40. | rõhutab uurimis- ja arendustegevuse ning innovatsiooni olulisust ressursitõhusale Euroopale ülemineku kiirendamisel; märgib, et suuremat innovatsiooni on eelkõige vaja keskkonnahoidlikul maavarade uurimisel ja kaevandamisel, põllumajanduses, keemiatööstuses, jäätmekäitlusel ja ringlussevõtul, veemajanduses, korduskasutuse võimaluste puhul ja keskkonnamõjuga materjalide, tehnoloogiate ja disaini asendamisel väiksema materjali- ja energiakasutusega, ning taastuvenergia ja energiatõhususe puhul; juhib tähelepanu sellele, et maksusoodustuste tegemisel vähenenud ressursikasutusele oleks positiivne mõju innovatsioonile, uurimis- ja arendustegevusele; |
| --- | --- |

40.

rõhutab uurimis- ja arendustegevuse ning innovatsiooni olulisust ressursitõhusale Euroopale ülemineku kiirendamisel; märgib, et suuremat innovatsiooni on eelkõige vaja keskkonnahoidlikul maavarade uurimisel ja kaevandamisel, põllumajanduses, keemiatööstuses, jäätmekäitlusel ja ringlussevõtul, veemajanduses, korduskasutuse võimaluste puhul ja keskkonnamõjuga materjalide, tehnoloogiate ja disaini asendamisel väiksema materjali- ja energiakasutusega, ning taastuvenergia ja energiatõhususe puhul; juhib tähelepanu sellele, et maksusoodustuste tegemisel vähenenud ressursikasutusele oleks positiivne mõju innovatsioonile, uurimis- ja arendustegevusele;

| 41. | tuletab meelde, et ressursitõhusus peaks aitama Euroopal tõsta tehnilist tootlust, et saada terve väärtusahela (kaevandamine, töötlemine, rafineerimine, ringlussevõtt) vältel rohkem kasu; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et ressursitõhusus peaks aitama Euroopal tõsta tehnilist tootlust, et saada terve väärtusahela (kaevandamine, töötlemine, rafineerimine, ringlussevõtt) vältel rohkem kasu;

| 42. | kutsub komisjoni üles uurima, kuidas on võimalik suurendada ressursitõhusust ELi mäe- ja töötlevas tööstuses, et tõsta konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust, muu hulgas uute tehnoloogiate kasutuselevõtu abil ning tõhustades lisaks baasmetallidele kõrvalsaaduste tootmist; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles uurima, kuidas on võimalik suurendada ressursitõhusust ELi mäe- ja töötlevas tööstuses, et tõsta konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust, muu hulgas uute tehnoloogiate kasutuselevõtu abil ning tõhustades lisaks baasmetallidele kõrvalsaaduste tootmist;

| 43. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaaluksid uuenduslike tehnoloogiate keskuste loomist, et toetada kasulike komponentide eraldamist kaevandusjäätmetest, nende ringlussevõttu ja korduskasutust ning soodustada erinevates jäätmehoidlates ja ehitustööstuses leiduvate kasulike komponentide edasist kasutamist ning seda tüüpi jäätmehoidlate keskkonnahoidlikku kasutamist; |
| --- | --- |

43.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaaluksid uuenduslike tehnoloogiate keskuste loomist, et toetada kasulike komponentide eraldamist kaevandusjäätmetest, nende ringlussevõttu ja korduskasutust ning soodustada erinevates jäätmehoidlates ja ehitustööstuses leiduvate kasulike komponentide edasist kasutamist ning seda tüüpi jäätmehoidlate keskkonnahoidlikku kasutamist;

| 44. | juhib tähelepanu vajadusele kasutada alternatiivseid tooteid ja muuta energia- ja materjalikulukaid tootmispõhimõtteid, nii et saavutatakse sama tootlikkuse tase, ning teisi tooraineid ja muid materjale, et muuta tootmisprotsessid vähem energiamahukaks; |
| --- | --- |

44.

juhib tähelepanu vajadusele kasutada alternatiivseid tooteid ja muuta energia- ja materjalikulukaid tootmispõhimõtteid, nii et saavutatakse sama tootlikkuse tase, ning teisi tooraineid ja muid materjale, et muuta tootmisprotsessid vähem energiamahukaks;

| 45. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks maavaramaksu ja puutumata toorainete maksu mõju, eelkõige kõrvalmõju, nagu mittesäästlik asendamine, maksudest kõrvalehoidmine või majandustegevuse üleviimine kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

45.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks maavaramaksu ja puutumata toorainete maksu mõju, eelkõige kõrvalmõju, nagu mittesäästlik asendamine, maksudest kõrvalehoidmine või majandustegevuse üleviimine kolmandatesse riikidesse;

| 46. | rõhutab oskuste ja koolituse tähtsust; palub komisjonil ja liikmesriikidel sellega seoses astuda tihedasse dialoogi tööturu osapooltega, akadeemiliste ringkondade ja ettevõtjatega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostöös ettevõtjate ja akadeemiliste ringkondadega toetama ressursitõhusust ülikoolide eriprogrammide ja stipendiumide kaudu; toetab lisaks vahetusprogramme kõnealuses valdkonnas, näiteks Erasmus Munduse maavarade ja keskkonna alast programmi. |
| --- | --- |

46.

rõhutab oskuste ja koolituse tähtsust; palub komisjonil ja liikmesriikidel sellega seoses astuda tihedasse dialoogi tööturu osapooltega, akadeemiliste ringkondade ja ettevõtjatega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostöös ettevõtjate ja akadeemiliste ringkondadega toetama ressursitõhusust ülikoolide eriprogrammide ja stipendiumide kaudu; toetab lisaks vahetusprogramme kõnealuses valdkonnas, näiteks Erasmus Munduse maavarade ja keskkonna alast programmi.

| 47. | rõhutab, et on vaja investeerida tooraine ja haruldaste muldmetallide ringlussevõttu, arvestades et haruldaste muldmetallide kaevandamisel, töötlemisel ja ringlussevõtul on suur keskkonnamõju, kui seda ei tehta nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et on vaja investeerida tooraine ja haruldaste muldmetallide ringlussevõttu, arvestades et haruldaste muldmetallide kaevandamisel, töötlemisel ja ringlussevõtul on suur keskkonnamõju, kui seda ei tehta nõuetekohaselt;

Looduskapital ja ökosüsteemi teenused

| 48. | rõhutab, et bioloogiline mitmekesisus on hädavajalik inimelu eksisteerimiseks ja ühiskondade heaoluks nii otseselt kui ka kaudselt ökosüsteemi teenuste kaudu, mida ta osutab; tervitab ja toetab ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiat aastaks 2020, sealhulgas kõiki selle eesmärke ja meetmeid; rõhutab, kui oluline on bioloogilise mitmekesisuse kaitse süvalaiendamine ka ressursitõhusas Euroopas; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et bioloogiline mitmekesisus on hädavajalik inimelu eksisteerimiseks ja ühiskondade heaoluks nii otseselt kui ka kaudselt ökosüsteemi teenuste kaudu, mida ta osutab; tervitab ja toetab ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiat aastaks 2020, sealhulgas kõiki selle eesmärke ja meetmeid; rõhutab, kui oluline on bioloogilise mitmekesisuse kaitse süvalaiendamine ka ressursitõhusas Euroopas;

| 49. | väljendab seetõttu heameelt invasiivsete liikide vastu väljatöötatud erimeetmete üle ja nõuab nende kiireloomulist elluviimist; |
| --- | --- |

49.

väljendab seetõttu heameelt invasiivsete liikide vastu väljatöötatud erimeetmete üle ja nõuab nende kiireloomulist elluviimist;

| 50. | rõhutab vee olulisust loodusvarana, mis on elutähtis nii inimkonna kui ka ökosüsteemide jaoks; tuletab meelde järjest kasvavat survet ohutute ja kindlustatud veevarude kättesaadavusele ja kvaliteedile selliste tegurite tõttu nagu raadamine, linnastumine, rahvaarvu suurenemine ja majanduskasv ning kliimamuutus; rõhutab vajadust mitmetasandilise lähenemisviisi järele veevarude majandamisel, toonitades kohalike ja piirkondlike ametiasutuste rolli juhtalgatuses „Ressursitõhus Euroopa”; |
| --- | --- |

50.

rõhutab vee olulisust loodusvarana, mis on elutähtis nii inimkonna kui ka ökosüsteemide jaoks; tuletab meelde järjest kasvavat survet ohutute ja kindlustatud veevarude kättesaadavusele ja kvaliteedile selliste tegurite tõttu nagu raadamine, linnastumine, rahvaarvu suurenemine ja majanduskasv ning kliimamuutus; rõhutab vajadust mitmetasandilise lähenemisviisi järele veevarude majandamisel, toonitades kohalike ja piirkondlike ametiasutuste rolli juhtalgatuses „Ressursitõhus Euroopa”;

| 51. | kutsub komisjoni samuti üles hindama ja esitama aruannet keskkonnakahju maksumuse kohta, mis tekib Euroopa Liidu põllumajandus- ja kalanduspoliitika tõttu; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni samuti üles hindama ja esitama aruannet keskkonnakahju maksumuse kohta, mis tekib Euroopa Liidu põllumajandus- ja kalanduspoliitika tõttu;

| 52. | kutsub komisjoni üles kasutama ressursitõhususe valdkonnas parimaid tavasid, et töötada välja asjakohased kriteeriumid ja alustada mitmeid ressursse, sh fosforit käsitlevate katseprojektidega, et saavutada 2020. aastaks praktiliselt 100 % line korduskasutus ning optimeerida nende ressursside kasutust ja ringlussevõttu; rõhutab, et selliseid katseprojekte tuleks rahastada otse ELi poolt; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles kasutama ressursitõhususe valdkonnas parimaid tavasid, et töötada välja asjakohased kriteeriumid ja alustada mitmeid ressursse, sh fosforit käsitlevate katseprojektidega, et saavutada 2020. aastaks praktiliselt 100 % line korduskasutus ning optimeerida nende ressursside kasutust ja ringlussevõttu; rõhutab, et selliseid katseprojekte tuleks rahastada otse ELi poolt;

| 53. | on seisukohal, et Euroopa ressursse tuleks majandada strateegilisemalt ja keskkonnahoidlikumalt; on veendunud, et ELis olemasolevate ressursside, eelkõige mineraalide, metalli ja puidu, samuti energiavarude, sh fossiilkütuse majandamiseks tuleb teha suuremaid jõupingutusi; rõhutab ELi potentsiaali rahuldada oma toorainevajadus oma ressursside toel ning kutsub üles vähendama ELi sõltuvust mittekeskkonnahoidlike meetoditega toodetud tooraine impordist; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et Euroopa ressursse tuleks majandada strateegilisemalt ja keskkonnahoidlikumalt; on veendunud, et ELis olemasolevate ressursside, eelkõige mineraalide, metalli ja puidu, samuti energiavarude, sh fossiilkütuse majandamiseks tuleb teha suuremaid jõupingutusi; rõhutab ELi potentsiaali rahuldada oma toorainevajadus oma ressursside toel ning kutsub üles vähendama ELi sõltuvust mittekeskkonnahoidlike meetoditega toodetud tooraine impordist;

| 54. | on seisukohal, et liikmesriikide tööstused peaksid järjest rohkem tuginema kodumaisele toorainele; märgib, et kodumaiste ressursside majandamisega tuleks tagada, et neid ei raisata; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et liikmesriikide tööstused peaksid järjest rohkem tuginema kodumaisele toorainele; märgib, et kodumaiste ressursside majandamisega tuleks tagada, et neid ei raisata;

| 55. | rõhutab, kui tähtis on säästev põllumajandus, mille tulemusel väheneb maakasutuse „import” ja Euroopa CO2-jalajälg; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, kui tähtis on säästev põllumajandus, mille tulemusel väheneb maakasutuse „import” ja Euroopa CO2-jalajälg;

| 56. | on veendunud, et tarbijate teadlikkus mängib olulist rolli toidu tarbimise ressursitõhususe parandamisel, ning toetab säästvamaid toidu tarbimise harjumusi edendavaid algatusi kohalikul, riiklikul ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

56.

on veendunud, et tarbijate teadlikkus mängib olulist rolli toidu tarbimise ressursitõhususe parandamisel, ning toetab säästvamaid toidu tarbimise harjumusi edendavaid algatusi kohalikul, riiklikul ja ELi tasandil;

| 57. | rõhutab taastuvate loodusvarade, näiteks metsade rolli ressursitõhususes; kutsub komisjoni üles edendama taastuvate, bioloogiliste, ringlussevõetavate ja kliimasõbralike toorainete ja muude materjalide kasutamist; juhib eriti tähelepanu sellele, et taastuvate ja madala saastetasemega materjalide, näiteks puidu kasutamine ehituses on ressursitõhus; |
| --- | --- |

57.

rõhutab taastuvate loodusvarade, näiteks metsade rolli ressursitõhususes; kutsub komisjoni üles edendama taastuvate, bioloogiliste, ringlussevõetavate ja kliimasõbralike toorainete ja muude materjalide kasutamist; juhib eriti tähelepanu sellele, et taastuvate ja madala saastetasemega materjalide, näiteks puidu kasutamine ehituses on ressursitõhus;

| 58. | arvestades, et metsaressursid ja puidu keskkonnaomadused on märkimisväärne looduskapital, rõhutab vajadust tugevdada ELi metsade kaitset ja koondada ohuennetusmeetmed metsanduse valdkonnas; nõuab, et loodaks rahastamisvahendid metsatulekahjude ja kahjurite tekitatud kahjustuste ennetusmeetmete rahastamiseks; kutsub komisjoni üles uurima koos puidutööstusega võimalusi konkreetsete meetmete rakendamiseks, mille eesmärk on tagada metsavarude säästev kasutamine, eelkõige katseprojektide kaudu; ergutab olemasolevate metsandust käsitlevate meetmete paremat kasutamist ELi eri poliitikavaldkondades, et tõsta metsade majanduslikku väärtust ja tagada metsamaterjali parem kättesaadavus, näiteks maaelu arengukavades ettenähtud taasistutuse teel; |
| --- | --- |

58.

arvestades, et metsaressursid ja puidu keskkonnaomadused on märkimisväärne looduskapital, rõhutab vajadust tugevdada ELi metsade kaitset ja koondada ohuennetusmeetmed metsanduse valdkonnas; nõuab, et loodaks rahastamisvahendid metsatulekahjude ja kahjurite tekitatud kahjustuste ennetusmeetmete rahastamiseks; kutsub komisjoni üles uurima koos puidutööstusega võimalusi konkreetsete meetmete rakendamiseks, mille eesmärk on tagada metsavarude säästev kasutamine, eelkõige katseprojektide kaudu; ergutab olemasolevate metsandust käsitlevate meetmete paremat kasutamist ELi eri poliitikavaldkondades, et tõsta metsade majanduslikku väärtust ja tagada metsamaterjali parem kättesaadavus, näiteks maaelu arengukavades ettenähtud taasistutuse teel;

| 59. | rõhutab, et põllumajanduslikust tootmisest tingitud toitainete kaod keskkonnas tekitavad ökosüsteemidele, inimtervisele ja kliimale suuri väliskulusid; kutsub komisjoni üles juurutama tänapäevasid toitainete haldamise meetodeid, et vähendada tootmise intensiivistumisel toitainete kadu; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et põllumajanduslikust tootmisest tingitud toitainete kaod keskkonnas tekitavad ökosüsteemidele, inimtervisele ja kliimale suuri väliskulusid; kutsub komisjoni üles juurutama tänapäevasid toitainete haldamise meetodeid, et vähendada tootmise intensiivistumisel toitainete kadu;

| 60. | märgib, et kalanduspoliitika reformipakett on juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” üks tähtsamaid osasid; on seisukohal, et maksimaalne jätkusuutlik saak, vette tagasi laskmise vältimine, puhtamad ja tõhusamad mootorid, selektiivsemad kalapüügivahendid, rahvusvaheliselt võrdsed võimalused ja laevastiku liigne püügivõimsus on küsimused, millega tuleb keskkonna-alaselt ja majanduslikult elujõulise kalandus- ja vesiviljelussektori saavutamiseks tegeleda; rõhutab ka väikesemahuliste rannikulaevastike sotsiaalset ja majanduslikku tähtsust; |
| --- | --- |

60.

märgib, et kalanduspoliitika reformipakett on juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” üks tähtsamaid osasid; on seisukohal, et maksimaalne jätkusuutlik saak, vette tagasi laskmise vältimine, puhtamad ja tõhusamad mootorid, selektiivsemad kalapüügivahendid, rahvusvaheliselt võrdsed võimalused ja laevastiku liigne püügivõimsus on küsimused, millega tuleb keskkonna-alaselt ja majanduslikult elujõulise kalandus- ja vesiviljelussektori saavutamiseks tegeleda; rõhutab ka väikesemahuliste rannikulaevastike sotsiaalset ja majanduslikku tähtsust;

Juhtimine ja järelevalve

| 61. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks konsulteerimisel sidusrühmadega vastu lihtsad ja kergesti arusaadavad näitajad, nt maa-, vee-, materjali- ja CO2-jalajälje kohta, et mõõta edusamme eesmärgi saavutamisel; need näitajad peaksid põhinema integreeritud raamatupidamisvahenditel ning järjepidevatel, laialdaselt tunnustatud ja teaduspõhistel metoodikatel ning need tuleks selgelt määratleda, et neid saaks kogu ELis kohaldada ühtemoodi poliitika väljatöötajate ja erasektori suhtes; samuti peaksid nad arvesse võtma kogu olelusringi mõju ja mõõtma majanduses kasutusse võetavaid ressursse, et oleks võimalik arvestada kõiki ressursinappuse aspekte ja nii integreerida varjatud vood; hoiatab, et pakutud ressursitootlikkuse näitaja ei anna vajalikku teavet; |
| --- | --- |

61.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks konsulteerimisel sidusrühmadega vastu lihtsad ja kergesti arusaadavad näitajad, nt maa-, vee-, materjali- ja CO2-jalajälje kohta, et mõõta edusamme eesmärgi saavutamisel; need näitajad peaksid põhinema integreeritud raamatupidamisvahenditel ning järjepidevatel, laialdaselt tunnustatud ja teaduspõhistel metoodikatel ning need tuleks selgelt määratleda, et neid saaks kogu ELis kohaldada ühtemoodi poliitika väljatöötajate ja erasektori suhtes; samuti peaksid nad arvesse võtma kogu olelusringi mõju ja mõõtma majanduses kasutusse võetavaid ressursse, et oleks võimalik arvestada kõiki ressursinappuse aspekte ja nii integreerida varjatud vood; hoiatab, et pakutud ressursitootlikkuse näitaja ei anna vajalikku teavet;

| 62. | kordab, kui olulised on sidusad, mõõdetavad, selged ja kontrollitavad valdkondlikud eesmärgid, sealhulgas üldeesmärk, et viia ellu tegevuskava vahe-eesmärgid ja visioon; tunnistab siiski teema keerukust ja sellest tulenevat vajadust tugeva teadusliku aluse järele; palub komisjoni, et ta esitaks eelneva põhjal konkreetse ettepaneku nimetatud eesmärkide kohta ELile ja liikmesriikidele hiljemalt aasta jooksul asjaomaste näitajate vastuvõtmisest, ning tagaks, et kõik ELi poliitikavaldkonnad on seatud eesmärkidega kooskõlas; on arvamusel, et tegevuskavas sisalduvaid vahe-eesmärke tuleks pidada eesmärkideks, kuni püstitatakse üksikasjalikumad eesmärgid; kutsub liikmesriike üles lisama vastavad eesmärgid oma ressursitõhususe strateegiatesse; |
| --- | --- |

62.

kordab, kui olulised on sidusad, mõõdetavad, selged ja kontrollitavad valdkondlikud eesmärgid, sealhulgas üldeesmärk, et viia ellu tegevuskava vahe-eesmärgid ja visioon; tunnistab siiski teema keerukust ja sellest tulenevat vajadust tugeva teadusliku aluse järele; palub komisjoni, et ta esitaks eelneva põhjal konkreetse ettepaneku nimetatud eesmärkide kohta ELile ja liikmesriikidele hiljemalt aasta jooksul asjaomaste näitajate vastuvõtmisest, ning tagaks, et kõik ELi poliitikavaldkonnad on seatud eesmärkidega kooskõlas; on arvamusel, et tegevuskavas sisalduvaid vahe-eesmärke tuleks pidada eesmärkideks, kuni püstitatakse üksikasjalikumad eesmärgid; kutsub liikmesriike üles lisama vastavad eesmärgid oma ressursitõhususe strateegiatesse;

| 63. | rõhutab, et konkreetsed ressursitõhususe näitajad on üliolulised kõigis poliitikavaldkondades, ja kutsub komisjoni üles integreerima ressursitõhususe näitajad kõigisse oma mõjuhinnangutesse; on lisaks seisukohal, et konkurentsivõime kontroll, nagu on ette nähtud komisjoni teatises COM(2010)0614, peaks olema kõigi mõjuhinnangute kohustuslik osa; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et konkreetsed ressursitõhususe näitajad on üliolulised kõigis poliitikavaldkondades, ja kutsub komisjoni üles integreerima ressursitõhususe näitajad kõigisse oma mõjuhinnangutesse; on lisaks seisukohal, et konkurentsivõime kontroll, nagu on ette nähtud komisjoni teatises COM(2010)0614, peaks olema kõigi mõjuhinnangute kohustuslik osa;

| 64. | kutsub komisjoni üles tagama olemasolevate õigusaktide täielikku rakendamist, pöörates erilist tähelepanu veealastele õigusaktidele, et kasutada kõiki võimalusi võimalikult maksimaalselt; |
| --- | --- |

64.

kutsub komisjoni üles tagama olemasolevate õigusaktide täielikku rakendamist, pöörates erilist tähelepanu veealastele õigusaktidele, et kasutada kõiki võimalusi võimalikult maksimaalselt;

| 65. | kiidab heaks ELi kütusekvaliteedi direktiivi kui olulise sammu ressursside tarbimise olelusringil põhineva käsituse suunas ja nõuab, et tarnijad kohaldaksid kütusekvaliteedi direktiivi rakendamisel tõrvaliivadele eraldi vaikeväärtust; |
| --- | --- |

65.

kiidab heaks ELi kütusekvaliteedi direktiivi kui olulise sammu ressursside tarbimise olelusringil põhineva käsituse suunas ja nõuab, et tarnijad kohaldaksid kütusekvaliteedi direktiivi rakendamisel tõrvaliivadele eraldi vaikeväärtust;

| 66. | on arvamusel, et seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm peaks andma õige poliitilise raamistiku, et saavutada tegevuskava nägemus, vahe-eesmärgid ja eesmärgid teel ressursitõhusa Euroopa poole; |
| --- | --- |

66.

on arvamusel, et seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm peaks andma õige poliitilise raamistiku, et saavutada tegevuskava nägemus, vahe-eesmärgid ja eesmärgid teel ressursitõhusa Euroopa poole;

| 67. | kutsub komisjoni üles sõeluma ELi poliitikavaldkondi ja hindama muu hulgas riiklikke taastuvenergia tegevuskavasid ja ühist põllumajanduspoliitikat, võttes arvesse nende mõju ressursitõhususele; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles sõeluma ELi poliitikavaldkondi ja hindama muu hulgas riiklikke taastuvenergia tegevuskavasid ja ühist põllumajanduspoliitikat, võttes arvesse nende mõju ressursitõhususele;

| 68. | on seisukohal, et ressursitõhus Euroopa on sobiv raamistik keskkonnahoidlike töökohtade loomiseks kõigile ja ilma diskrimineerimiseta; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et ressursitõhus Euroopa on sobiv raamistik keskkonnahoidlike töökohtade loomiseks kõigile ja ilma diskrimineerimiseta;

| 69. | rõhutab, et ressursside tõhusat kasutamist raskendavad sageli keerukad administratiivsed protseduurid; soovitab komisjonil ressursitõhususe paremaks rakendamiseks lihtsustada lubade väljastamise protsesse; väljendab sellega seoses heameelt läbipaistvuse direktiivi puudutava komisjoni algatuse üle; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et ressursside tõhusat kasutamist raskendavad sageli keerukad administratiivsed protseduurid; soovitab komisjonil ressursitõhususe paremaks rakendamiseks lihtsustada lubade väljastamise protsesse; väljendab sellega seoses heameelt läbipaistvuse direktiivi puudutava komisjoni algatuse üle;

| 70. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja üldsusele suunatud teavitus- ja hariduskampaaniaid, mille eesmärk on suurendada ringlussevõetud jäätmetest valmistatud toodete kasutamist; |
| --- | --- |

70.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja üldsusele suunatud teavitus- ja hariduskampaaniaid, mille eesmärk on suurendada ringlussevõetud jäätmetest valmistatud toodete kasutamist;

| 71. | nõuab meetmeid tagamaks, et ressursside tõhusaim kasutamine oleks regionaalpoliitika keskmes; rõhutab, et Euroopa piirkondade potentsiaali, takistusi ja erinevaid arengutasemeid arvestades tuleb ressursitõhusust käsitleda ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil; ning rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel asutustel on vaja viia ressursitõhususe meetmed kooskõlla strateegiaga „Euroopa 2020”; |
| --- | --- |

71.

nõuab meetmeid tagamaks, et ressursside tõhusaim kasutamine oleks regionaalpoliitika keskmes; rõhutab, et Euroopa piirkondade potentsiaali, takistusi ja erinevaid arengutasemeid arvestades tuleb ressursitõhusust käsitleda ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil; ning rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel asutustel on vaja viia ressursitõhususe meetmed kooskõlla strateegiaga „Euroopa 2020”;

Rahvusvaheline mõõde

| 72. | peab ressursside tõhusat ja säästvat kasutamist ja jaotamist ELi tööstuspoliitika üheks olulisemaks küsimuseks, mis peaks kujundama ka liidu välissuhteid nüüd ja tulevikus; on sellega seoses veendunud, et keskkonnakaupade ja -teenustega kauplemine on jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu vahend, millest oleks kasu nii kaubandusele kui ka keskkonnale; |
| --- | --- |

72.

peab ressursside tõhusat ja säästvat kasutamist ja jaotamist ELi tööstuspoliitika üheks olulisemaks küsimuseks, mis peaks kujundama ka liidu välissuhteid nüüd ja tulevikus; on sellega seoses veendunud, et keskkonnakaupade ja -teenustega kauplemine on jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu vahend, millest oleks kasu nii kaubandusele kui ka keskkonnale;

| 73. | on seisukohal, et õiglane, avatud ja mittediskrimineeriv mitmepoolne kaubandussüsteem ja keskkonnakaitse peaksid üksteist tugevdama ja töötama kohalike kogukondade hüvanguks, eeldusel et viiakse läbi mitmepoolsete kaubanduseeskirjade reform, mille eesmärgiks on paremini lahendada keskkonnaprobleeme ja rahuldada inimeste põhivajadused; |
| --- | --- |

73.

on seisukohal, et õiglane, avatud ja mittediskrimineeriv mitmepoolne kaubandussüsteem ja keskkonnakaitse peaksid üksteist tugevdama ja töötama kohalike kogukondade hüvanguks, eeldusel et viiakse läbi mitmepoolsete kaubanduseeskirjade reform, mille eesmärgiks on paremini lahendada keskkonnaprobleeme ja rahuldada inimeste põhivajadused;

| 74. | kutsub komisjoni üles käsitlema tooraineid puudutavaid küsimusi, näiteks ekspordipiiranguid ja investeeringutega seotud aspekte, suuremas ulatuses käimasolevatel ning tulevastel kaubandusläbirääkimistel, mida Euroopa Liit peab nii kahepoolses kui ka mitmepoolses raamistikus; |
| --- | --- |

74.

kutsub komisjoni üles käsitlema tooraineid puudutavaid küsimusi, näiteks ekspordipiiranguid ja investeeringutega seotud aspekte, suuremas ulatuses käimasolevatel ning tulevastel kaubandusläbirääkimistel, mida Euroopa Liit peab nii kahepoolses kui ka mitmepoolses raamistikus;

| 75. | rõhutab, et maailmaturgude õiglase avamisega keskkonnakaupadele ja -teenustele soodustatakse säästvat tarbimist, luuakse ekspordivõimalusi ning töökohti, mis on seotud uue keskkonnahoidliku tehnoloogia levikuga, innovatsiooni ja konkurentsivõimega ning see toob kaasa madalamad hinnad, kõrgema kvaliteedi ja suurema valiku tarbijale; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et maailmaturgude õiglase avamisega keskkonnakaupadele ja -teenustele soodustatakse säästvat tarbimist, luuakse ekspordivõimalusi ning töökohti, mis on seotud uue keskkonnahoidliku tehnoloogia levikuga, innovatsiooni ja konkurentsivõimega ning see toob kaasa madalamad hinnad, kõrgema kvaliteedi ja suurema valiku tarbijale;

| 76. | kiidab heaks WTO Doha vooru kaubandusläbirääkimistel tehtud töö, mis käsitles keskkonnakaupade ja -teenuste tariifsete ja mittetariifsete tõkete vähendamist või kaotamist, ning julgustab tungivalt osapooli seda tööd jätkama – olenemata sellest, milliseks kujuneb Doha vooru tulevik – et töötada välja keskkonnakaupade ja -teenuste selge määratlus, mis sisaldaks ettevõtja sotsiaalset vastutust, ELi keskkonnastandardeid ja õiglase kaubanduse põhimõtet; |
| --- | --- |

76.

kiidab heaks WTO Doha vooru kaubandusläbirääkimistel tehtud töö, mis käsitles keskkonnakaupade ja -teenuste tariifsete ja mittetariifsete tõkete vähendamist või kaotamist, ning julgustab tungivalt osapooli seda tööd jätkama – olenemata sellest, milliseks kujuneb Doha vooru tulevik – et töötada välja keskkonnakaupade ja -teenuste selge määratlus, mis sisaldaks ettevõtja sotsiaalset vastutust, ELi keskkonnastandardeid ja õiglase kaubanduse põhimõtet;

| 77. | kinnitab veel kord, et kõikides kehtivates kahepoolsetes ja piirkondlikes Euroopa Liidu kaubanduslepingutes peaks olema kaugeid sihte seadev jätkusuutlikkuse peatükk, nagu see on ELi viimati sõlmitud vabakaubanduslepingutes Korea Vabariigi, Colombia ja Peruu ning Kesk-Ameerikaga; on arvamusel, et sotsiaalset ja keskkonna jätkusuutlikkust käsitlevad peatükid tuleks seada võrdsele alusele tehingu kaubandusaspektidega ning kutsub seetõttu komisjoni üles laiendama neile peatükkidele tulevastes vabakaubanduslepingutes olevaid vaidluste lahendamise sätteid; |
| --- | --- |

77.

kinnitab veel kord, et kõikides kehtivates kahepoolsetes ja piirkondlikes Euroopa Liidu kaubanduslepingutes peaks olema kaugeid sihte seadev jätkusuutlikkuse peatükk, nagu see on ELi viimati sõlmitud vabakaubanduslepingutes Korea Vabariigi, Colombia ja Peruu ning Kesk-Ameerikaga; on arvamusel, et sotsiaalset ja keskkonna jätkusuutlikkust käsitlevad peatükid tuleks seada võrdsele alusele tehingu kaubandusaspektidega ning kutsub seetõttu komisjoni üles laiendama neile peatükkidele tulevastes vabakaubanduslepingutes olevaid vaidluste lahendamise sätteid;

| 78. | on seisukohal, et sotsiaalselt vastutustundlikult toodetud keskkonnakaupade ja -teenuste tariifsete soodustuste lisamine üldiste soodustuste süsteemi võib anda lisandväärtuse ELi ja arenguriikide vahelisele kaubandusele ja toimida täiendava stiimulina strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide ning kliima ja energia valdkonna ELi pikaajaliste eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

78.

on seisukohal, et sotsiaalselt vastutustundlikult toodetud keskkonnakaupade ja -teenuste tariifsete soodustuste lisamine üldiste soodustuste süsteemi võib anda lisandväärtuse ELi ja arenguriikide vahelisele kaubandusele ja toimida täiendava stiimulina strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide ning kliima ja energia valdkonna ELi pikaajaliste eesmärkide saavutamisel;

| 79. | on seisukohal, et Rio+20 konverentsi taustal ja ettevalmistamise käigus on vaja kõigi ÜRO liikmesriikide, kodanikühiskonna ja ametiühingute osalusel uut ja jõulist arutelu ettevõtja sotsiaalse vastutuse vabatahtliku iseloomu tõhususe üle; |
| --- | --- |

79.

on seisukohal, et Rio+20 konverentsi taustal ja ettevalmistamise käigus on vaja kõigi ÜRO liikmesriikide, kodanikühiskonna ja ametiühingute osalusel uut ja jõulist arutelu ettevõtja sotsiaalse vastutuse vabatahtliku iseloomu tõhususe üle;

| 80. | rõhutab, et ELi ökoinnovatsioon stimuleerib suuremat ressursitõhusust väljaspool meie piire, vähendades nõnda ülemaailmsete ressursside ammendumist; nõuab seepärast tungivalt, et liikmesriigid tugevdaksid oma riiklikke ressursitõhususe strateegiaid ja jagaksid oma teadmisi ülemaailmsel foorumil, nagu Rio+20 tippkohtumine; rõhutab, et ülemaailmne hoogne tarbimise kasv ja kahanevad tooraineressursid nõuavad panustamist globaalsesse ressursitõhususse; |
| --- | --- |

80.

rõhutab, et ELi ökoinnovatsioon stimuleerib suuremat ressursitõhusust väljaspool meie piire, vähendades nõnda ülemaailmsete ressursside ammendumist; nõuab seepärast tungivalt, et liikmesriigid tugevdaksid oma riiklikke ressursitõhususe strateegiaid ja jagaksid oma teadmisi ülemaailmsel foorumil, nagu Rio+20 tippkohtumine; rõhutab, et ülemaailmne hoogne tarbimise kasv ja kahanevad tooraineressursid nõuavad panustamist globaalsesse ressursitõhususse;

| 81. | juhib tähelepanu sellele, et eelseisev Rio+20 tippkohtumine võiks olla oluline foorum ressursitõhususe ja säästva arengu küsimuste arutamiseks; on seisukohal, et uus säästva arengu eesmärkide kogum võiks täita aastatuhande arengueesmärkide vajakajäämised ja olla jõuline ülemaailmne jätkuprojekt, mis tunnustab keskkonna ja mis tahes arengumõõtme lahutamatut seost; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid etendaksid kõnealusel konverentsil otsustavat ja edasiviivat osa, et täita ülemaailmses ulatuses kaasava ja rohelise majanduse loomise eesmärgid; |
| --- | --- |

81.

juhib tähelepanu sellele, et eelseisev Rio+20 tippkohtumine võiks olla oluline foorum ressursitõhususe ja säästva arengu küsimuste arutamiseks; on seisukohal, et uus säästva arengu eesmärkide kogum võiks täita aastatuhande arengueesmärkide vajakajäämised ja olla jõuline ülemaailmne jätkuprojekt, mis tunnustab keskkonna ja mis tahes arengumõõtme lahutamatut seost; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid etendaksid kõnealusel konverentsil otsustavat ja edasiviivat osa, et täita ülemaailmses ulatuses kaasava ja rohelise majanduse loomise eesmärgid;

*

* *

| 82. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

82.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0364.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0014.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/69 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/69

---

Neljapäev, 24. mai 2012Noortele pakutavate võimaluste algatus

P7_TA(2012)0224

Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (2012/2617(RSP))

2013/C 264 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 26. aprillil 2012. aastal komisjonile esitatud küsimust noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (O-000106/2012 – B7-0113/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. aprillil 2012. aastal komisjonile esitatud küsimust noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (O-000106/2012 – B7-0113/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldusi strateegia „Euroopa 2020” ja selle viie põhieesmärgi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldusi strateegia „Euroopa 2020” ja selle viie põhieesmärgi kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus” (COM(2011)0933),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 18. aprillil 2012. aastal esitletud tööhõivepaketti „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 18. aprillil 2012. aastal esitletud tööhõivepaketti „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt – Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks – Üheskoos uue majanduskasvu eest” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt – Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks – Üheskoos uue majanduskasvu eest” (COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ „Noorte liikuvus” – Algatus noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ „Noorte liikuvus” – Algatus noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv” (COM(2010)0477),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „2012. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „2012. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2011)0815),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (3),

| — | võttes arvesse Luxembourgis 17. juunil 2011. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi noorte tööhõive edendamise kohta „Euroopa 2020.” eesmärkide saavutamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Luxembourgis 17. juunil 2011. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi noorte tööhõive edendamise kohta „Euroopa 2020.” eesmärkide saavutamiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete 30. jaanuari 2012. aasta avaldust „Majanduskasvu soodustava konsolideerimise ja töökohtade loomist edendava majanduskasvu suunas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete 30. jaanuari 2012. aasta avaldust „Majanduskasvu soodustava konsolideerimise ja töökohtade loomist edendava majanduskasvu suunas”,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi Barroso 31. jaanuari 2012. aasta kirja kaheksale liikmesriigile noorte töötuse teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi Barroso 31. jaanuari 2012. aasta kirja kaheksale liikmesriigile noorte töötuse teemal,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta töödokumenti (SOC)450, milles käsitletakse komisjoni teatist COM(2011)0933 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta töödokumenti (SOC)450, milles käsitletakse komisjoni teatist COM(2011)0933 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele,

| — | võttes arvesse 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 15, 31 ja 32, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 15, 31 ja 32,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu XII jaotist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu XII jaotist,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament väljendas oma seisukohta noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta oma 2010. aasta resolutsioonis, milles palutakse Euroopa Komisjonil, liikmesriikidel, sotsiaalpartneritel ja muudel sidusrühmadel võtta vastavalt oma pädevusele muu hulgas järgmisi meetmeid:






  — | töötada kiiresti strateegiate, majanduslike ja tööturustrateegiate kallal, et luua noorte jaoks uusi ja paremaid töökohti ning vältida sellega ebakindlat ja väljapääsmatut olukorda, millesse võib sattuda noor inimene pärast mitmeid ajutisi töökohti ja tasustamata praktikakohti, millele ei järgne tegelikku palgatõusu, töötingimuste paranemist ega stabiilsemat töösuhtevormi; |
| --- | --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament väljendas oma seisukohta noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta oma 2010. aasta resolutsioonis, milles palutakse Euroopa Komisjonil, liikmesriikidel, sotsiaalpartneritel ja muudel sidusrühmadel võtta vastavalt oma pädevusele muu hulgas järgmisi meetmeid:

—

töötada kiiresti strateegiate, majanduslike ja tööturustrateegiate kallal, et luua noorte jaoks uusi ja paremaid töökohti ning vältida sellega ebakindlat ja väljapääsmatut olukorda, millesse võib sattuda noor inimene pärast mitmeid ajutisi töökohti ja tasustamata praktikakohti, millele ei järgne tegelikku palgatõusu, töötingimuste paranemist ega stabiilsemat töösuhtevormi;

| — | toetada riiklikku tööturu-, haridus- ja koolituspoliitikat noorte garantiiprogrammiga, millega igale ELi noorele tagataks õigus saada pärast maksimaalselt neljakuulist töötuse perioodi kas töökoht, töö käigus saadav väljaõpe, täiendõpe või töö ja koolitus korraga; |
| --- | --- |

—

toetada riiklikku tööturu-, haridus- ja koolituspoliitikat noorte garantiiprogrammiga, millega igale ELi noorele tagataks õigus saada pärast maksimaalselt neljakuulist töötuse perioodi kas töökoht, töö käigus saadav väljaõpe, täiendõpe või töö ja koolitus korraga;

| — | tugevdada jõupingutusi kooli poolelijätmise vähendamiseks ning töötada välja strateegia mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorteni jõudmiseks; |
| --- | --- |

—

tugevdada jõupingutusi kooli poolelijätmise vähendamiseks ning töötada välja strateegia mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorteni jõudmiseks;

| — | parandada haridussüsteemi ja tööelu vahelisi sidemeid ning sel eesmärgil kohaldada õppekavad paremini tööturu vajadustega, pakkuda kvaliteetseid, hästi tasustatud ja nõuetekohaste töötingimustega praktikakohti, kehtestada tööpraktikat käsitlev Euroopa kvaliteediharta, milles oleks sätestatud miinimumnõuded praktikakohtadele, et tagada nende hariduslik väärtus ja vältida praktikantide ekspluateerimist, pakkudes samas sotsiaalset kaitset, samuti luua uusi ja paremaid kutsehariduse ja -koolituse käigus saadava väljaõppe kohti, et kergendada noorte inimeste üleminekut hariduse omandamiselt tööellu; |
| --- | --- |

—

parandada haridussüsteemi ja tööelu vahelisi sidemeid ning sel eesmärgil kohaldada õppekavad paremini tööturu vajadustega, pakkuda kvaliteetseid, hästi tasustatud ja nõuetekohaste töötingimustega praktikakohti, kehtestada tööpraktikat käsitlev Euroopa kvaliteediharta, milles oleks sätestatud miinimumnõuded praktikakohtadele, et tagada nende hariduslik väärtus ja vältida praktikantide ekspluateerimist, pakkudes samas sotsiaalset kaitset, samuti luua uusi ja paremaid kutsehariduse ja -koolituse käigus saadava väljaõppe kohti, et kergendada noorte inimeste üleminekut hariduse omandamiselt tööellu;

| — | tugevdada jõupingutusi formaalse ja mitteformaalse õppekvalifikatsiooni Euroopa sertifitseerimis- ja tunnustamissüsteemi rajamiseks ja kasutusele võtmiseks, mis aitaks elavdada nii siseriiklikku kui ka piiriülest liikuvust tööjõuturul; |
| --- | --- |

—

tugevdada jõupingutusi formaalse ja mitteformaalse õppekvalifikatsiooni Euroopa sertifitseerimis- ja tunnustamissüsteemi rajamiseks ja kasutusele võtmiseks, mis aitaks elavdada nii siseriiklikku kui ka piiriülest liikuvust tööjõuturul;

| — | tagada poliitika kaasavus, et vältida noorte diskrimineerimist ja reageerida selliste rühmade vajadustele, kes peavad tööturule sisenemisel sageli kokku puutuma konkreetsete takistustega (näiteks noored sisserändajad, noored lapsevanemad, noored romad ja noored puuetega inimesed); |
| --- | --- |

—

tagada poliitika kaasavus, et vältida noorte diskrimineerimist ja reageerida selliste rühmade vajadustele, kes peavad tööturule sisenemisel sageli kokku puutuma konkreetsete takistustega (näiteks noored sisserändajad, noored lapsevanemad, noored romad ja noored puuetega inimesed);

| B. | arvestades, et pärast 2010. aastal alanud majandusliku olukorra kerget paranemist on töötus hakanud uuesti kasvama ning keskmine töötute arv ulatub Euroopa Liidus 10 % ja noorte töötuse arv üle 22 % tasemeni, samas ennustavad majandushinnangud uue majandusseisaku saabumist ja töötuse taseme edasist kasvu ning välistavad lähitulevikus töövõimalusterohke taastumise väljavaate; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast 2010. aastal alanud majandusliku olukorra kerget paranemist on töötus hakanud uuesti kasvama ning keskmine töötute arv ulatub Euroopa Liidus 10 % ja noorte töötuse arv üle 22 % tasemeni, samas ennustavad majandushinnangud uue majandusseisaku saabumist ja töötuse taseme edasist kasvu ning välistavad lähitulevikus töövõimalusterohke taastumise väljavaate;

| C. | arvestades, et noorte tööhõive olukord on liikmesriigiti väga erinev ja samal ajal, kui ühes riigis võib töötuse määr jääda alla 10 protsendi, ulatub see kriisi all kõige rohkem kannatavates riikides peaaegu 50 protsendini; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et noorte tööhõive olukord on liikmesriigiti väga erinev ja samal ajal, kui ühes riigis võib töötuse määr jääda alla 10 protsendi, ulatub see kriisi all kõige rohkem kannatavates riikides peaaegu 50 protsendini;

| D. | arvestades, et noorte töötuse probleemiga saab tulemuslikult tegeleda ainult siis, kui seda analüüsitakse antud liikmesriigi üldise töötuse laiemas kontekstis ning kogu siseriiklikku tööturgu hõlmava majanduspoliitika üldises raamistikus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et noorte töötuse probleemiga saab tulemuslikult tegeleda ainult siis, kui seda analüüsitakse antud liikmesriigi üldise töötuse laiemas kontekstis ning kogu siseriiklikku tööturgu hõlmava majanduspoliitika üldises raamistikus;

| E. | arvestades, et üks põhjustest, miks noorte töötuse tase on nii kõrge, on uute töökohtade puudus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üks põhjustest, miks noorte töötuse tase on nii kõrge, on uute töökohtade puudus;

| F. | arvestades, et finants- ja majanduskriisi negatiivne mõju ja eriti Euroopas valitsev eurotsooni riikide võlakriis on mõjutanud eriti rängalt noori – eelkõige neid noori, kes ei ole lõpetanud kohustuslikku või keskharidust, kes seisavad silmitsi pikaajalise töötuse ja sotsiaalse tõrjutusega või elavad ebasoodsa majandusliku olukorraga piirkondades – ning jätnud nad veel halvemasse olukorda kui enne; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et finants- ja majanduskriisi negatiivne mõju ja eriti Euroopas valitsev eurotsooni riikide võlakriis on mõjutanud eriti rängalt noori – eelkõige neid noori, kes ei ole lõpetanud kohustuslikku või keskharidust, kes seisavad silmitsi pikaajalise töötuse ja sotsiaalse tõrjutusega või elavad ebasoodsa majandusliku olukorraga piirkondades – ning jätnud nad veel halvemasse olukorda kui enne;

| G. | arvestades, et noorte töötuse murettekitav kasv ähvardab paljude Euroopa Liidu noorte majanduslikku ja sotsiaalset tulevikku, ning paneb nad kriisi eest kõrget hinda tasuma; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et noorte töötuse murettekitav kasv ähvardab paljude Euroopa Liidu noorte majanduslikku ja sotsiaalset tulevikku, ning paneb nad kriisi eest kõrget hinda tasuma;

| H. | arvestades, et noorte töötusega võitlemiseks on vaja ELis rohkem investeerida haridusse ja koolitusse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et noorte töötusega võitlemiseks on vaja ELis rohkem investeerida haridusse ja koolitusse;

| I. | arvestades, et tõhusate meetmete hulgas on töötajate üleviimine taandarenevatest tööstusharudest ja sektoritest kasvavatesse valdkondadesse, mis juhivad innovatsiooni ja uute töökohtade loomist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tõhusate meetmete hulgas on töötajate üleviimine taandarenevatest tööstusharudest ja sektoritest kasvavatesse valdkondadesse, mis juhivad innovatsiooni ja uute töökohtade loomist;

| J. | arvestades, et 17. juunil 2010. aastal leppis Euroopa Ülemkogu kokku strateegia „Euroopa 2020” ja selle viie põhieesmärgi osas, seades muu hulgas järgmised eesmärgid:






  — | vähendada kooli poolelijätjate määra alla 10 %-ni; |
| --- | --- | --- |

J.

arvestades, et 17. juunil 2010. aastal leppis Euroopa Ülemkogu kokku strateegia „Euroopa 2020” ja selle viie põhieesmärgi osas, seades muu hulgas järgmised eesmärgid:

—

vähendada kooli poolelijätjate määra alla 10 %-ni;

| — | tõsta 30–34 aastaste kõrgkoolilõpetajate osakaalu vähemalt 40 %-ni; |
| --- | --- |

—

tõsta 30–34 aastaste kõrgkoolilõpetajate osakaalu vähemalt 40 %-ni;

| — | püüda suurendada 20–64-aastaste naiste ja meeste tööhõive määra 75 %-ni, sealhulgas suurendades noorte, eakate inimeste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate tööhõivet ning parandades seaduslike sisserändajate integreerimist; |
| --- | --- |

—

püüda suurendada 20–64-aastaste naiste ja meeste tööhõive määra 75 %-ni, sealhulgas suurendades noorte, eakate inimeste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate tööhõivet ning parandades seaduslike sisserändajate integreerimist;

| — | edendada sotsiaalset kaasatust, eelkõige vaesuse vähendamise kaudu, seades eesmärgiks aidata vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohust välja vähemalt 20 miljonit inimest; |
| --- | --- |

—

edendada sotsiaalset kaasatust, eelkõige vaesuse vähendamise kaudu, seades eesmärgiks aidata vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohust välja vähemalt 20 miljonit inimest;

| K. | arvestades, et Euroopa Komisjon märgib oma ühtse turu teemalises teatises õigesti, et ühtse turu edasine tugevnemine võib kaasa aidata uute töökohtade ja jõukuse loomisele, mis on hädavajalik majandusliku pöörde esilekutsumiseks ja praeguse majanduskriisiga võitlemiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Komisjon märgib oma ühtse turu teemalises teatises õigesti, et ühtse turu edasine tugevnemine võib kaasa aidata uute töökohtade ja jõukuse loomisele, mis on hädavajalik majandusliku pöörde esilekutsumiseks ja praeguse majanduskriisiga võitlemiseks;

| L. | arvestades, et Euroopa Komisjon kutsus oma teatises noorte liikuvuse kohta liikmesriike üles käivitama noorte garantiiprogrammi ning sellest tulenevalt palus liikmesriikidel selliste garantiide rakendamiseks aktiivsemalt tegutseda; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Komisjon kutsus oma teatises noorte liikuvuse kohta liikmesriike üles käivitama noorte garantiiprogrammi ning sellest tulenevalt palus liikmesriikidel selliste garantiide rakendamiseks aktiivsemalt tegutseda;

| M. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu liikmed esitasid oma 30. jaanuari 2012. aasta kohtumisel avalduse, milles liikmesriike kutsuti üles parandama tööjõuga varustatust ja vähendama noorte töötust ning jõuti järeldusele, et „eesmärgiks peaks olema, et noored saaksid mõne kuu jooksul pärast kooli lõpetamist hea kvaliteediga tööpakkumise, täiendushariduse või praktikakoha”; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu liikmed esitasid oma 30. jaanuari 2012. aasta kohtumisel avalduse, milles liikmesriike kutsuti üles parandama tööjõuga varustatust ja vähendama noorte töötust ning jõuti järeldusele, et „eesmärgiks peaks olema, et noored saaksid mõne kuu jooksul pärast kooli lõpetamist hea kvaliteediga tööpakkumise, täiendushariduse või praktikakoha”;

| N. | arvestades, et 31. jaanuaril 2012. aastal saatis Euroopa Komisjoni president Barroso kirjad kaheksale liikmesriigile, kus noorte töötuse määr ületab märkimisväärselt ELi keskmist taset, ning et nendesse liikmesriikidesse saadeti noorte tööhõive kavasid välja töötama nn operatiivrühmad; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 31. jaanuaril 2012. aastal saatis Euroopa Komisjoni president Barroso kirjad kaheksale liikmesriigile, kus noorte töötuse määr ületab märkimisväärselt ELi keskmist taset, ning et nendesse liikmesriikidesse saadeti noorte tööhõive kavasid välja töötama nn operatiivrühmad;

| O. | arvestades, et nendele kaheksale riigile on ühine väga suur arv kooli poolelijätjaid ja vähekvalifitseeritud noori, kes püüavad tööturul kohta leida; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et nendele kaheksale riigile on ühine väga suur arv kooli poolelijätjaid ja vähekvalifitseeritud noori, kes püüavad tööturul kohta leida;

| P. | arvestades, et 2012. aasta mais teeb Euroopa Komisjon ettepaneku 2012. aastaks mõeldud riigipõhiste majandus- ja tööhõivepoliitika alaste soovituste kohta, kuid samas märgib ta oma teatises „Noortele pakutavate võimaluste algatus”, et liikmesriigid – eelkõige need liikmesriigid, kus noorte töötuse näitajad on kõrgeimad – peaksid ilma eelnimetatud soovitusi ära ootamata asuma aktiivselt tegutsema, et vältida noorte kooli poolelijätmist, arendada välja tööturul vajaminevaid oskusi, toetada noorte esimest töökogemust ja töö käigus saadavat koolitust ning muuta (esimese) töökoha saamine kergemaks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2012. aasta mais teeb Euroopa Komisjon ettepaneku 2012. aastaks mõeldud riigipõhiste majandus- ja tööhõivepoliitika alaste soovituste kohta, kuid samas märgib ta oma teatises „Noortele pakutavate võimaluste algatus”, et liikmesriigid – eelkõige need liikmesriigid, kus noorte töötuse näitajad on kõrgeimad – peaksid ilma eelnimetatud soovitusi ära ootamata asuma aktiivselt tegutsema, et vältida noorte kooli poolelijätmist, arendada välja tööturul vajaminevaid oskusi, toetada noorte esimest töökogemust ja töö käigus saadavat koolitust ning muuta (esimese) töökoha saamine kergemaks;

| Q. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu 30. jaanuari 2012 kohtumisel teatas Euroopa Komisjoni president Barroso, et struktuurifondide eelarvest on veel eraldamata 82 miljardit eurot ning see summa oleks võimalik ümber paigutada; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu 30. jaanuari 2012 kohtumisel teatas Euroopa Komisjoni president Barroso, et struktuurifondide eelarvest on veel eraldamata 82 miljardit eurot ning see summa oleks võimalik ümber paigutada;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni teatise „Noortele pakutavate võimaluste algatus” üle, mis toetub varasematele komisjoni algatusele, nagu „Noorte liikuvus”, „Uute töökohtade jaoks uued oskused” ja muud kõnealuste teatiste ritta kuuluvad algatused, kuid kahtleb tõsiselt selles, kas esildatud meetmete ulatus on proportsionaalne praegu paljudes liikmesriikides valitseva noorte töötusest tingitud tõsise kriisiolukorraga; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni teatise „Noortele pakutavate võimaluste algatus” üle, mis toetub varasematele komisjoni algatusele, nagu „Noorte liikuvus”, „Uute töökohtade jaoks uued oskused” ja muud kõnealuste teatiste ritta kuuluvad algatused, kuid kahtleb tõsiselt selles, kas esildatud meetmete ulatus on proportsionaalne praegu paljudes liikmesriikides valitseva noorte töötusest tingitud tõsise kriisiolukorraga;

| 2. | rõhutab, et noorte tööhõive olukord sõltub suuresti üldisest majandusolukorrast; väljendab heameelt komisjoni teatise „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” üle ning nõuab tungivalt, et ELi riigipead või valitsusjuhid esildaksid võimalikult kiiresti Euroopa investeerimiskava, mis hoogustaks kaasavat, jätkusuutlikku ja töövõimalusterohket majanduskasvu; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et noorte tööhõive olukord sõltub suuresti üldisest majandusolukorrast; väljendab heameelt komisjoni teatise „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” üle ning nõuab tungivalt, et ELi riigipead või valitsusjuhid esildaksid võimalikult kiiresti Euroopa investeerimiskava, mis hoogustaks kaasavat, jätkusuutlikku ja töövõimalusterohket majanduskasvu;

| 3. | tunneb heameelt Euroopa Ülemkogu avalduse üle, milles kutsuti liikmesriike üles võtma kasutusele nn noortegarantiiga sarnaseid riiklikke kavasid, ning palub tungivalt, et liikmesriigid vastaksid sellele üleskutsele kiiresti konkreetsete riiklike meetmetega, et tagada noortele nelja kuu jooksul pärast koolist lahkumist kas inimväärne töö, haridustee jätkamine või ümber- ja väljaõpe; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt Euroopa Ülemkogu avalduse üle, milles kutsuti liikmesriike üles võtma kasutusele nn noortegarantiiga sarnaseid riiklikke kavasid, ning palub tungivalt, et liikmesriigid vastaksid sellele üleskutsele kiiresti konkreetsete riiklike meetmetega, et tagada noortele nelja kuu jooksul pärast koolist lahkumist kas inimväärne töö, haridustee jätkamine või ümber- ja väljaõpe;

| 4. | tunneb heameelt komisjoni algatuse üle edendada noortegarantii algatust ja eraldada liikmesriikidele 4 miljonit eurot, et aidata neil luua noortegarantii kavasid, mida peaksid toetama aktiivsed tööturumeetmed, mis võimaldaksid ületada haridus- ja koolitussüsteemi ning tööturu vahelise lõhe, kuid kahtleb tõsiselt, et see summa on piisav selleks, et aidata kõrge töötuse määraga ja lisandunud riigieelarvepiirangutega riikidel neid kavasid kasutusele võtta; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt komisjoni algatuse üle edendada noortegarantii algatust ja eraldada liikmesriikidele 4 miljonit eurot, et aidata neil luua noortegarantii kavasid, mida peaksid toetama aktiivsed tööturumeetmed, mis võimaldaksid ületada haridus- ja koolitussüsteemi ning tööturu vahelise lõhe, kuid kahtleb tõsiselt, et see summa on piisav selleks, et aidata kõrge töötuse määraga ja lisandunud riigieelarvepiirangutega riikidel neid kavasid kasutusele võtta;

| 5. | rõhutab, et noortegarantii peab noorte olukorda nii tööhõive kui ka haridus- ja koolitusvaldkonnas tulemuslikult parandama ja lahendama järk-järgult noorte töötuse probleemi ELis; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et noortegarantii peab noorte olukorda nii tööhõive kui ka haridus- ja koolitusvaldkonnas tulemuslikult parandama ja lahendama järk-järgult noorte töötuse probleemi ELis;

| 6. | kiidab heaks teatises „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” kirjeldatud komisjoni kavatsuse esildada 2012. aasta lõpuks ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus praktika kvaliteediraamistiku kohta ja nõukogu soovitus noortegarantiide kohta, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ettepaneku 2012. aasta lõpuks vastu võtaksid; |
| --- | --- |

6.

kiidab heaks teatises „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” kirjeldatud komisjoni kavatsuse esildada 2012. aasta lõpuks ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus praktika kvaliteediraamistiku kohta ja nõukogu soovitus noortegarantiide kohta, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ettepaneku 2012. aasta lõpuks vastu võtaksid;

| 7. | tõdeb, et juurdepääsu tööturule ja seal püsimist arvestades diskrimineeritakse noori tööalaselt, kuna nende olukord on ebakindel ja töölepingud ajutised, ning selline olukord ei vasta ELi õigusaktides kehtestatud võrdse kohtlemise põhimõttele; |
| --- | --- |

7.

tõdeb, et juurdepääsu tööturule ja seal püsimist arvestades diskrimineeritakse noori tööalaselt, kuna nende olukord on ebakindel ja töölepingud ajutised, ning selline olukord ei vasta ELi õigusaktides kehtestatud võrdse kohtlemise põhimõttele;

| 8. | rõhutab, et noori emasid diskrimineeritakse tööturul eriti, sest perekondlike kohustuste tõttu on nad sunnitud karjääris pause tegema; nõuab seetõttu, et liikmesriigid tõhustaksid töö ja eraelu tasakaalu käsitlevat poliitikat, eelkõige tõhustades rasedus- ja sünnituspuhkust käsitleva direktiivi kohaldamist ELi tasandil ning tagades kättesaadavad, taskukohased ja kvaliteetsed lapsehoiuteenused ja ülalpeetavate hoolekandeteenused; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et noori emasid diskrimineeritakse tööturul eriti, sest perekondlike kohustuste tõttu on nad sunnitud karjääris pause tegema; nõuab seetõttu, et liikmesriigid tõhustaksid töö ja eraelu tasakaalu käsitlevat poliitikat, eelkõige tõhustades rasedus- ja sünnituspuhkust käsitleva direktiivi kohaldamist ELi tasandil ning tagades kättesaadavad, taskukohased ja kvaliteetsed lapsehoiuteenused ja ülalpeetavate hoolekandeteenused;

| 9. | on veendunud seisukohal, et üks tõhus viis noori tööturule tagasi tuua oleks süsteemsete reformide väljatöötamine, mille abil võidelda struktuurse tööpuudusega; |
| --- | --- |

9.

on veendunud seisukohal, et üks tõhus viis noori tööturule tagasi tuua oleks süsteemsete reformide väljatöötamine, mille abil võidelda struktuurse tööpuudusega;

| 10. | kiidab heaks kiireloomulise tegutsemise vajaduse, mida komisjoni president Barroso väljendas algatusega saata kõige kõrgema töötuse määraga liikmesriikidesse nn operatiivrühmad; palub komisjonil parlamenti nõuetekohaselt teavitada nende meetmete ajakavast ja konkreetsetest tulemustest; peab kahetsusväärseks asjaolu, et nn operatiivrühmad said volituse ja moodustati ainult komisjoni poolt, ning teeb ettepaneku, et edaspidi kaasataks protsessi tihedamalt ka Euroopa Parlament ja nõukogu; |
| --- | --- |

10.

kiidab heaks kiireloomulise tegutsemise vajaduse, mida komisjoni president Barroso väljendas algatusega saata kõige kõrgema töötuse määraga liikmesriikidesse nn operatiivrühmad; palub komisjonil parlamenti nõuetekohaselt teavitada nende meetmete ajakavast ja konkreetsetest tulemustest; peab kahetsusväärseks asjaolu, et nn operatiivrühmad said volituse ja moodustati ainult komisjoni poolt, ning teeb ettepaneku, et edaspidi kaasataks protsessi tihedamalt ka Euroopa Parlament ja nõukogu;

| 11. | palub komisjonil hinnata operatiivrühmade ettepanekutega seotud tööturureformide mõju tööhõivemäärale ja tööhõive kvaliteedistandarditele asjaomastes liikmesriikides; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil hinnata operatiivrühmade ettepanekutega seotud tööturureformide mõju tööhõivemäärale ja tööhõive kvaliteedistandarditele asjaomastes liikmesriikides;

| 12. | palub komisjonil võtta võimalikult kiiresti 2012. aastal vastu Euroopa kvaliteediraamistiku määrus ning määratleda miinimumstandardid, mis toetavad kvaliteetsete praktikavõimaluste pakkumist ja kasutamist; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil võtta võimalikult kiiresti 2012. aastal vastu Euroopa kvaliteediraamistiku määrus ning määratleda miinimumstandardid, mis toetavad kvaliteetsete praktikavõimaluste pakkumist ja kasutamist;

| 13. | palub liikmesriikidel suurendada kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti ning kutsehariduse ja -koolituse alast teadlikkust, ja parandada seeläbi kutsehariduse ja -koolituse mainet, kuna see on otsustavalt tähtis alternatiiv kõrgharidusele; |
| --- | --- |

13.

palub liikmesriikidel suurendada kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti ning kutsehariduse ja -koolituse alast teadlikkust, ja parandada seeläbi kutsehariduse ja -koolituse mainet, kuna see on otsustavalt tähtis alternatiiv kõrgharidusele;

| 14. | on arvamusel, et liikuvus ja võimalus töötada muus liikmesriigis võib olla noorte jaoks oluline abinõu tööturule parema juurdepääsu saavutamiseks; toetab seetõttu algatuse „Erasmus kõigile” laiendamist ning soovitab kõnealuses programmis panna suurt rõhku kutseharidust ja -koolitust omandavate õpilaste ja noorte välisriigis töökogemuse omandamisele; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et liikuvus ja võimalus töötada muus liikmesriigis võib olla noorte jaoks oluline abinõu tööturule parema juurdepääsu saavutamiseks; toetab seetõttu algatuse „Erasmus kõigile” laiendamist ning soovitab kõnealuses programmis panna suurt rõhku kutseharidust ja -koolitust omandavate õpilaste ja noorte välisriigis töökogemuse omandamisele;

| 15. | palub liikmesriikidel kasutusele võtta uued siduvad noortega seotud eesmärgid ja neid hinnata, pöörates erilist tähelepanu sellele, et riiklikud reformiprogrammid sisaldaksid strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega kooskõlas olevaid kvaliteedile ja noortele suunatud poliitilisi strateegiaid; |
| --- | --- |

15.

palub liikmesriikidel kasutusele võtta uued siduvad noortega seotud eesmärgid ja neid hinnata, pöörates erilist tähelepanu sellele, et riiklikud reformiprogrammid sisaldaksid strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega kooskõlas olevaid kvaliteedile ja noortele suunatud poliitilisi strateegiaid;

| 16. | palub komisjonil lisada noorte töötuse teemavaldkond selgesõnaliselt majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastasse ja kehtestada see teemavaldkond strateegia „Euroopa 2020” alleesmärgiks; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil lisada noorte töötuse teemavaldkond selgesõnaliselt majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastasse ja kehtestada see teemavaldkond strateegia „Euroopa 2020” alleesmärgiks;

| 17. | kutsub selliseid liikmesriike nagu Austria, kus noorte töötuse määr on madal või kus on edukalt kasutusele võetud noortegarantiid, tegema aktiivset koostööd nende liikmesriikidega, kus noorte töötuse määr on väga kõrge, ning andma edasi oma oskusteadmisi ja edukaid mudeleid, et ületada üha kasvav lõhe riikide tööhõivemäärade vahel ning töötada koos välja parem ja kaasavam noortele suunatud tööhõivepoliitika, mis avaldaks kohapeal positiivset mõju; |
| --- | --- |

17.

kutsub selliseid liikmesriike nagu Austria, kus noorte töötuse määr on madal või kus on edukalt kasutusele võetud noortegarantiid, tegema aktiivset koostööd nende liikmesriikidega, kus noorte töötuse määr on väga kõrge, ning andma edasi oma oskusteadmisi ja edukaid mudeleid, et ületada üha kasvav lõhe riikide tööhõivemäärade vahel ning töötada koos välja parem ja kaasavam noortele suunatud tööhõivepoliitika, mis avaldaks kohapeal positiivset mõju;

| 18. | palub komisjonil ja liikmesriikidel hinnata eriprobleeme, mis noortel sotsiaalkaitsele juurdepääsuga seoses tekivad, ning sotsiaalse tõrjutuse ohtu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama meetmeid, mis parandavad noorte juurdepääsu sotsiaalkaitsele ja tasustamisele; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil ja liikmesriikidel hinnata eriprobleeme, mis noortel sotsiaalkaitsele juurdepääsuga seoses tekivad, ning sotsiaalse tõrjutuse ohtu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama meetmeid, mis parandavad noorte juurdepääsu sotsiaalkaitsele ja tasustamisele;

| 19. | taunib asjaolu, et pärast neli aastat kestnud kriisi on ajavahemikuks 2007–2013 koostatud mitmeaastase finantsraamistiku raames ette nähtud struktuurifondide eelarvest 82 miljardit eurot ikka veel kasutusele võtmata; nõuab tungivalt, et komisjon seaks prioriteediks 82 miljardist eurost olulise osa ümberpaigutamise noortele suunatud projektidesse ning pidades eelkõige silmas väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd), et hoogustada inimväärsete töövõimaluste loomist noorte jaoks; palub komisjonil kaaluda kaasrahastamise määra suurendamist nende kaheksa riigi puhul, kus töötuse määr on eriti kõrge; |
| --- | --- |

19.

taunib asjaolu, et pärast neli aastat kestnud kriisi on ajavahemikuks 2007–2013 koostatud mitmeaastase finantsraamistiku raames ette nähtud struktuurifondide eelarvest 82 miljardit eurot ikka veel kasutusele võtmata; nõuab tungivalt, et komisjon seaks prioriteediks 82 miljardist eurost olulise osa ümberpaigutamise noortele suunatud projektidesse ning pidades eelkõige silmas väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd), et hoogustada inimväärsete töövõimaluste loomist noorte jaoks; palub komisjonil kaaluda kaasrahastamise määra suurendamist nende kaheksa riigi puhul, kus töötuse määr on eriti kõrge;

| 20. | palub komisjonil uurida võimalusi täiendavate ja suuremate rahastamisallikate kasutuselevõtuks, et aidata liikmesriikidel tulla toime noorte ulatusliku töötusega; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil uurida võimalusi täiendavate ja suuremate rahastamisallikate kasutuselevõtuks, et aidata liikmesriikidel tulla toime noorte ulatusliku töötusega;

| 21. | peab eriti tähtsaks eraldada vahendid noortele uue finantsraamistiku koostamisel aastateks 2014–2020, keskendudes eelkõige mittetöötavatele või haridust ega kutset mitteomandavatele noortele; |
| --- | --- |

21.

peab eriti tähtsaks eraldada vahendid noortele uue finantsraamistiku koostamisel aastateks 2014–2020, keskendudes eelkõige mittetöötavatele või haridust ega kutset mitteomandavatele noortele;

| 22. | palub liikmesriikidel tagada, et need vahendid eraldatakse sotsiaalpartnereid ja noorteorganisatsioone igati kaasates; |
| --- | --- |

22.

palub liikmesriikidel tagada, et need vahendid eraldatakse sotsiaalpartnereid ja noorteorganisatsioone igati kaasates;

| 23. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle edendada noorte tööalast liikuvust uue sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi raames, et ergutada noori otsima töökohta liikmesriikides ja piirkondades, kus valitseb oskuste ja tööjõu nappus; palub sellega seoses pöörata suuremat tähelepanu noorte olukorrale, pidades eriti silmas üleminekut haridussüsteemist tööturule, haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamist ning praktika ja õpipoisiaja kvaliteeti; rõhutab, et tööalase liikuvuse edendamisega peab kaasnema parem sotsiaalkaitse ning sotsiaalsete õiguste ja sotsiaalkindlustuskattega seotud liikuvuse tõkete kõrvaldamine, eelkõige noorte ohustatud töötajate jaoks; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle edendada noorte tööalast liikuvust uue sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi raames, et ergutada noori otsima töökohta liikmesriikides ja piirkondades, kus valitseb oskuste ja tööjõu nappus; palub sellega seoses pöörata suuremat tähelepanu noorte olukorrale, pidades eriti silmas üleminekut haridussüsteemist tööturule, haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamist ning praktika ja õpipoisiaja kvaliteeti; rõhutab, et tööalase liikuvuse edendamisega peab kaasnema parem sotsiaalkaitse ning sotsiaalsete õiguste ja sotsiaalkindlustuskattega seotud liikuvuse tõkete kõrvaldamine, eelkõige noorte ohustatud töötajate jaoks;

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rahastama liikuvusealaseid programme, mis keskenduvad noorte koolitamisele ja töölevõtmisele uutes, töövõimalusterohke majanduse taastumist soodustavates valdkondades, eelkõige keskkonnahoidlike töökohtade valdkonnas ja nii meeste kui naiste töölevõtmisele hooldussektoris; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rahastama liikuvusealaseid programme, mis keskenduvad noorte koolitamisele ja töölevõtmisele uutes, töövõimalusterohke majanduse taastumist soodustavates valdkondades, eelkõige keskkonnahoidlike töökohtade valdkonnas ja nii meeste kui naiste töölevõtmisele hooldussektoris;

| 25. | palub liikmesriikidel luua duaalne haridussüsteem ametite jaoks, mis ei eelda kõrgharidust, ning teatava suurusega ettevõtete jaoks eesmärk ja stiimulid pakkuda noortele praktika- ja töökohti; |
| --- | --- |

25.

palub liikmesriikidel luua duaalne haridussüsteem ametite jaoks, mis ei eelda kõrgharidust, ning teatava suurusega ettevõtete jaoks eesmärk ja stiimulid pakkuda noortele praktika- ja töökohti;

| 26. | kutsub liikmesriike üles töötama välja riigi haridus- ja koolituskavade ning tööturu vajaduste vahel paremini kooskõlastatud strateegia mitte ainult lühikeseks ajaks, vaid eelkõige keskmist ja pikemat perspektiivi arvestades, et hoida ära teatud sektorite ülepaisutamine, soodustada uute nišiturgude arengut ning paigutada ressursid nendest sektoritest, kus töökohad kaovad, ümber arenevatesse sektoritesse, nagu säästev majandus; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles töötama välja riigi haridus- ja koolituskavade ning tööturu vajaduste vahel paremini kooskõlastatud strateegia mitte ainult lühikeseks ajaks, vaid eelkõige keskmist ja pikemat perspektiivi arvestades, et hoida ära teatud sektorite ülepaisutamine, soodustada uute nišiturgude arengut ning paigutada ressursid nendest sektoritest, kus töökohad kaovad, ümber arenevatesse sektoritesse, nagu säästev majandus;

| 27. | ergutab vastu võtma Euroopa noorte tööhõive strateegiat, mis toetaks ettevõtteid, heategevusorganisatsioone, riigiasutusi ja muid tööandjaid inimväärsete ja kvaliteetsete töökohtade loomisel; |
| --- | --- |

27.

ergutab vastu võtma Euroopa noorte tööhõive strateegiat, mis toetaks ettevõtteid, heategevusorganisatsioone, riigiasutusi ja muid tööandjaid inimväärsete ja kvaliteetsete töökohtade loomisel;

| 28. | tunneb eriti muret selle pärast, et mõnedes liikmesriikides haridusvaldkonnas tehtud olulised eelarvekärped avaldavad negatiivset mõju noorte raskele olukorrale ja noortealgatuses esitatud ettepanekute rakendamisele; palub komisjonil tagada, et liikmesriikidele antud soovitused riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamiseks ei õõnestaks või hävitaks poliitikat ja programme, mille eesmärk on edendada noorte tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust ning ennetada noorte marginaliseerumist ja tööturult eemalejäämist; |
| --- | --- |

28.

tunneb eriti muret selle pärast, et mõnedes liikmesriikides haridusvaldkonnas tehtud olulised eelarvekärped avaldavad negatiivset mõju noorte raskele olukorrale ja noortealgatuses esitatud ettepanekute rakendamisele; palub komisjonil tagada, et liikmesriikidele antud soovitused riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamiseks ei õõnestaks või hävitaks poliitikat ja programme, mille eesmärk on edendada noorte tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust ning ennetada noorte marginaliseerumist ja tööturult eemalejäämist;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 29.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0453.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0092.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/75

---

Neljapäev, 24. mai 2012Meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmine

P7_TA(2012)0225

Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta (2011/2285(INI))

2013/C 264 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 225,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 8 ja 157, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 8 ja 157,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Naiste harta” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Naiste harta” (COM(2010)0078),

| — | võttes arvesse komisjoni 2010. aasta mai aruannet „Meeste ja naiste erinev tasustamine Euroopas õiguslikust seisukohast”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2010. aasta mai aruannet „Meeste ja naiste erinev tasustamine Euroopas õiguslikust seisukohast”,

| — | võttes arvesse komisjoni Euroopa soolise võrdõiguslikkuse õigusekspertide võrgustiku 2009. aasta veebruari aruannet „Uuesti sõnastatud direktiivi 2006/54/EÜ ülevõtmine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Euroopa soolise võrdõiguslikkuse õigusekspertide võrgustiku 2009. aasta veebruari aruannet „Uuesti sõnastatud direktiivi 2006/54/EÜ ülevõtmine”,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2007. aasta teatist „Võitlus naiste ja meeste palgaerinevuse vastu” (COM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2007. aasta teatist „Võitlus naiste ja meeste palgaerinevuse vastu” (COM(2007)0424),

| — | võttes arvesse komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja soolise võrdõiguslikkuse ekspertide võrgustiku 2007. aasta veebruari aruannet „Meeste ja naiste erineva tasustamise õiguslikud aspektid”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja soolise võrdõiguslikkuse ekspertide võrgustiku 2007. aasta veebruari aruannet „Meeste ja naiste erineva tasustamise õiguslikud aspektid”,

| — | võttes arvesse nõukogu 2011. aasta 7. märtsil vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2011. aasta 7. märtsil vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 157, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 157,

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 5. märtsi 2010. aasta aruannet „Soolise palgaerinevusega seotud olukorra parandamine: valitsuse ja sotsiaalpartnerite meetmed”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 5. märtsi 2010. aasta aruannet „Soolise palgaerinevusega seotud olukorra parandamine: valitsuse ja sotsiaalpartnerite meetmed”,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalpartnerite 1. märtsi 2005. aasta soolise võrdõiguslikkuse meetmete raamistikku, selle 2006., 2007. ja 2008. aasta järelmeetmete aruandeid ja 2009. aasta lõpphindamise aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalpartnerite 1. märtsi 2005. aasta soolise võrdõiguslikkuse meetmete raamistikku, selle 2006., 2007. ja 2008. aasta järelmeetmete aruandeid ja 2009. aasta lõpphindamise aruannet,

| — | võttes arvesse 1994. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni osalise tööaja konventsiooni (2) sätteid, mis kohustavad riike lisama riigihangete lepingutesse tööalase klausli, mis sisaldab võrdse tasu põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1994. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni osalise tööaja konventsiooni (2) sätteid, mis kohustavad riike lisama riigihangete lepingutesse tööalase klausli, mis sisaldab võrdse tasu põhimõtet,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 100 mees- ja naistöötajate võrdse tasustamise kohta võrdväärse töö eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 100 mees- ja naistöötajate võrdse tasustamise kohta võrdväärse töö eest,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja ÜRO Global Compacti 2011. aasta märtsi veebipõhist seminari „Võrdväärse töö eest võrdne tasu: kuidas me selleni jõuame?”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja ÜRO Global Compacti 2011. aasta märtsi veebipõhist seminari „Võrdväärse töö eest võrdne tasu: kuidas me selleni jõuame?”,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga 34/180 vastu võetud naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni artikli 11 lõike 1 punkti d, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga 34/180 vastu võetud naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni artikli 11 lõike 1 punkti d,

| — | võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2009. aasta järelmeetmeid 18. novembri 2008. aasta resolutsioonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2009. aasta järelmeetmeid 18. novembri 2008. aasta resolutsioonile,

| — | võttes arvesse kümne Euroopa Parlamendi liikme 8. märtsi 2010. aasta ettepanekut koostada kodukorra artikli 42 alusel seadusandlik algatusraport „Võrdne tasu võrdse töö eest”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kümne Euroopa Parlamendi liikme 8. märtsi 2010. aasta ettepanekut koostada kodukorra artikli 42 alusel seadusandlik algatusraport „Võrdne tasu võrdse töö eest”,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0160/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0160/2012),

| A. | arvestades, et viimaste esialgsete ja puudulike andmete kohaselt teenivad naised liidus keskmiselt 16,4 % võrra vähem kui mehed ja sooline palgalõhe ulatub liikmesriikides 4,4 %st kuni 27,6 %ni, ning arvestades, et hoolimata märkimisväärsest hulgast õigusaktidest, mis on kehtinud peaaegu 40 aastat, ning võetud meetmetest ja vahenditest, mida on kulutatud palgalõhe vähendamiseks, (4) on edusammud olnud äärmiselt aeglased (erinevus liidu tasandil oli 2006. aastal 17,7 %, 2007. aastal 17,6 %, 2008. aastal 17,4 %, 2009. aastal 16,9 % ja 2010. aastal 16,4 %) ning mõnes liikmesriigis on lõhe isegi suurenenud; arvestades, et palgalõhe võib olla oodatust suurem, sest kolme liikmesriigi andmed seni puuduvad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et viimaste esialgsete ja puudulike andmete kohaselt teenivad naised liidus keskmiselt 16,4 % võrra vähem kui mehed ja sooline palgalõhe ulatub liikmesriikides 4,4 %st kuni 27,6 %ni, ning arvestades, et hoolimata märkimisväärsest hulgast õigusaktidest, mis on kehtinud peaaegu 40 aastat, ning võetud meetmetest ja vahenditest, mida on kulutatud palgalõhe vähendamiseks, (4) on edusammud olnud äärmiselt aeglased (erinevus liidu tasandil oli 2006. aastal 17,7 %, 2007. aastal 17,6 %, 2008. aastal 17,4 %, 2009. aastal 16,9 % ja 2010. aastal 16,4 %) ning mõnes liikmesriigis on lõhe isegi suurenenud; arvestades, et palgalõhe võib olla oodatust suurem, sest kolme liikmesriigi andmed seni puuduvad;

| B. | arvestades, et püsivalt suure palgaerinevuse põhjused on komplekssed, neid on palju ja nad on sageli üksteisega seotud ning hõlmavad palju laiemat teemaderingi kui võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise küsimus; arvestades, et need põhjused hõlmavad otsest ja kaudset diskrimineerimist ning sotsiaalseid ja majanduslikke tegureid, nagu kutsealane ja tugevalt horisontaalne ja vertikaalne segregatsioon tööturul, naiste töö madalam väärtustamine, ebavõrdsus töö- ja eraelu ühitamisel ning traditsioonid ja stereotüpiseerimine, eriti haridusteel, erialavaldkonna juurdepääsul erinevatele ametitele ja elukutsetele ja seeläbi professionaalsele karjäärile, eriti tütarlaste ja naiste jaoks, suunates neid tüüpiliste naiste elukutsete juurde, mis on halvemini tasustatud; arvestades, et eksperdianalüüsi kohaselt põhjustab umbes pool palgalõhest otsene ja kaudne diskrimineerimine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et püsivalt suure palgaerinevuse põhjused on komplekssed, neid on palju ja nad on sageli üksteisega seotud ning hõlmavad palju laiemat teemaderingi kui võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise küsimus; arvestades, et need põhjused hõlmavad otsest ja kaudset diskrimineerimist ning sotsiaalseid ja majanduslikke tegureid, nagu kutsealane ja tugevalt horisontaalne ja vertikaalne segregatsioon tööturul, naiste töö madalam väärtustamine, ebavõrdsus töö- ja eraelu ühitamisel ning traditsioonid ja stereotüpiseerimine, eriti haridusteel, erialavaldkonna juurdepääsul erinevatele ametitele ja elukutsetele ja seeläbi professionaalsele karjäärile, eriti tütarlaste ja naiste jaoks, suunates neid tüüpiliste naiste elukutsete juurde, mis on halvemini tasustatud; arvestades, et eksperdianalüüsi kohaselt põhjustab umbes pool palgalõhest otsene ja kaudne diskrimineerimine;

| C. | arvestades, et liiga sageli on palgalõhe seotud kultuuriliste arusaamadega ning tänapäeva ühiskonnas esinevate õiguslike ja majanduslike teguritega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liiga sageli on palgalõhe seotud kultuuriliste arusaamadega ning tänapäeva ühiskonnas esinevate õiguslike ja majanduslike teguritega;

| D. | arvestades, et keskmiselt pidid naised töötama kuni 2. märtsini 2012, et teenida sama palju, kui mehed olid keskmiselt teeninud aasta jooksul kuni 31. detsembrini 2011; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et keskmiselt pidid naised töötama kuni 2. märtsini 2012, et teenida sama palju, kui mehed olid keskmiselt teeninud aasta jooksul kuni 31. detsembrini 2011;

| E. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks on oluline rakendada sama ja võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet; kutsub komisjoni ja liikmesriike koguma ja väljastama regulaarselt statistilisi andmeid, milles kajastuksid keskmiste tunnipalkade kõrval ka meeste ja naiste töötasu suuruse näitajad võrdse või võrdväärse töö tegemisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks on oluline rakendada sama ja võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet; kutsub komisjoni ja liikmesriike koguma ja väljastama regulaarselt statistilisi andmeid, milles kajastuksid keskmiste tunnipalkade kõrval ka meeste ja naiste töötasu suuruse näitajad võrdse või võrdväärse töö tegemisel;

| F. | arvestades, et direktiiv 2006/54/EÜ on aidanud kaasa naiste olukorra parandamisele tööturul, kuid ei ole oluliselt muutnud õigusakte soolise palgalõhe kaotamise kohta; arvestades, et ekspertide esialgsed uurimused näitavad, et liikmesriikide õigusaktides on tehtud vähe muudatusi või neid ei ole tehtud üldse ja tööandjate suhtes pole rakendatud sanktsioone; arvestades, et küsimuse keerukus nõuab mitte ainult õigusaktide täiustamist, vaid ka üleeuroopalist strateegiat soolise palgalõhe käsitlemiseks, mis omakorda nõuab tugevamat liidu juhtrolli poliitikameetmete kooskõlastamisel, heade tavade edendamisel ja eri osaliste kaasamisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et direktiiv 2006/54/EÜ on aidanud kaasa naiste olukorra parandamisele tööturul, kuid ei ole oluliselt muutnud õigusakte soolise palgalõhe kaotamise kohta; arvestades, et ekspertide esialgsed uurimused näitavad, et liikmesriikide õigusaktides on tehtud vähe muudatusi või neid ei ole tehtud üldse ja tööandjate suhtes pole rakendatud sanktsioone; arvestades, et küsimuse keerukus nõuab mitte ainult õigusaktide täiustamist, vaid ka üleeuroopalist strateegiat soolise palgalõhe käsitlemiseks, mis omakorda nõuab tugevamat liidu juhtrolli poliitikameetmete kooskõlastamisel, heade tavade edendamisel ja eri osaliste kaasamisel;

| G. | arvestades, et arengusuundumused näitavad, et palkade suhtes lepitakse sagedamini kokku individuaalselt, mistõttu individuaalse tasustamissüsteemi kohta puudub teave ja see süsteem ei ole läbipaistev, mis toob kaasa kasvavad palgaerinevused sarnasel tasemel töötajate tasustamisel ning võib põhjustada soolise palgaerinevuse suurenemist; arvestades, et detsentraliseeritumat ja individualiseeritud töötasude kehtestamist peaks seetõttu hindama üpris murettekitava arenguna, samas kui andmekaitset ei saa pidada legitiimseks vabanduseks mitte avaldada statistilist teavet palkade kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et arengusuundumused näitavad, et palkade suhtes lepitakse sagedamini kokku individuaalselt, mistõttu individuaalse tasustamissüsteemi kohta puudub teave ja see süsteem ei ole läbipaistev, mis toob kaasa kasvavad palgaerinevused sarnasel tasemel töötajate tasustamisel ning võib põhjustada soolise palgaerinevuse suurenemist; arvestades, et detsentraliseeritumat ja individualiseeritud töötasude kehtestamist peaks seetõttu hindama üpris murettekitava arenguna, samas kui andmekaitset ei saa pidada legitiimseks vabanduseks mitte avaldada statistilist teavet palkade kohta;

| H. | arvestades, et kõikides liikmesriikides saavutavad naisüliõpilased kõrgkoolis paremaid õpitulemusi kui mehed ja moodustavad kõigist ülikooli lõpetajatest koguni 59 %; arvestades, et traditsioonide ja stereotüüpide tõttu haridussüsteemis on nad ülikoolilõpetajate seas siiski vähemuses sellistel erialadel nagu matemaatika ja arvutiteadus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõikides liikmesriikides saavutavad naisüliõpilased kõrgkoolis paremaid õpitulemusi kui mehed ja moodustavad kõigist ülikooli lõpetajatest koguni 59 %; arvestades, et traditsioonide ja stereotüüpide tõttu haridussüsteemis on nad ülikoolilõpetajate seas siiski vähemuses sellistel erialadel nagu matemaatika ja arvutiteadus;

| I. | arvestades, et naiste oskused ja pädevused ei ole sageli piisavalt väärtustatud, seda eriti kutsealadel, kus naised on ülekaalus, ilma et see oleks alati põhjendatav objektiivsete kriteeriumidega; arvestades, et naiste karjäärivõimaluste laiendamine ja haridusmustrite muutmine võib soolise palgaerinevuse lõpetamisele positiivset mõju avaldada, suurendades näiteks naissoost teadlaste ja inseneride arvu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naiste oskused ja pädevused ei ole sageli piisavalt väärtustatud, seda eriti kutsealadel, kus naised on ülekaalus, ilma et see oleks alati põhjendatav objektiivsete kriteeriumidega; arvestades, et naiste karjäärivõimaluste laiendamine ja haridusmustrite muutmine võib soolise palgaerinevuse lõpetamisele positiivset mõju avaldada, suurendades näiteks naissoost teadlaste ja inseneride arvu;

| J. | arvestades, et naised töötavad sagedamini osalise tööajaga, ja arvestades, et sooline palgalõhe on osalise tööajaga töötajate seas peaaegu kaks korda suurem kui täistööajaga töötajate seas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et naised töötavad sagedamini osalise tööajaga, ja arvestades, et sooline palgalõhe on osalise tööajaga töötajate seas peaaegu kaks korda suurem kui täistööajaga töötajate seas;

| K. | arvestades, et vastavalt eksperdianalüüsile muutub sooline palgalõhe nähtavaks pärast naise tööturule naasmist esimeselt lapsehoolduspuhkuselt ja suureneb välistegurite põhjustatud korduvate karjäärikatkestuste pärast; näiteks lastega seotud tööhõivekatkestus ja ülalpeetavate pereliikmete eest hoolitsemine, ning suureneb vanuse ja haridustaseme tõusuga; arvestades, et naiste aeglasem, lühem ja/või katkestatud karjäär loob soolise erinevuse sotsiaalkindlustussüsteemide sissemaksetes, suurendades seega naiste vaesuseriski vanemas eas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vastavalt eksperdianalüüsile muutub sooline palgalõhe nähtavaks pärast naise tööturule naasmist esimeselt lapsehoolduspuhkuselt ja suureneb välistegurite põhjustatud korduvate karjäärikatkestuste pärast; näiteks lastega seotud tööhõivekatkestus ja ülalpeetavate pereliikmete eest hoolitsemine, ning suureneb vanuse ja haridustaseme tõusuga; arvestades, et naiste aeglasem, lühem ja/või katkestatud karjäär loob soolise erinevuse sotsiaalkindlustussüsteemide sissemaksetes, suurendades seega naiste vaesuseriski vanemas eas;

| L. | arvestades, et statistika kohaselt on naiste omandatud kvalifikatsioon ja kogemused rahaliselt vähem tasustatud kui meestel; arvestades, et võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kõrval, mida ei tohi mõjutada soolistel stereotüüpidel põhinev käsitlusviis, tuleb ka vabaneda siiani haridus- ja tööteed palju mõjutanud ühiskondlikest rollidest, arvestades, et haridus saab ja peab kaasa aitama soostereotüüpide kõrvaldamisele ühiskonnas; lisaks ei tohi rasedus- ja sünnituspuhkus ning lapsehoolduspuhkus tuua endaga kaasa naiste diskrimineerimist tööturul; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et statistika kohaselt on naiste omandatud kvalifikatsioon ja kogemused rahaliselt vähem tasustatud kui meestel; arvestades, et võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kõrval, mida ei tohi mõjutada soolistel stereotüüpidel põhinev käsitlusviis, tuleb ka vabaneda siiani haridus- ja tööteed palju mõjutanud ühiskondlikest rollidest, arvestades, et haridus saab ja peab kaasa aitama soostereotüüpide kõrvaldamisele ühiskonnas; lisaks ei tohi rasedus- ja sünnituspuhkus ning lapsehoolduspuhkus tuua endaga kaasa naiste diskrimineerimist tööturul;

| M. | arvestades, et valdavalt naistööjõuga majandusharudes ja kutsevaldkondades maksavad tööandjad keskmiselt väiksemat palka ja et seal on kollektiivne esindatus väiksem ja läbirääkimispositsioon nõrgem; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et valdavalt naistööjõuga majandusharudes ja kutsevaldkondades maksavad tööandjad keskmiselt väiksemat palka ja et seal on kollektiivne esindatus väiksem ja läbirääkimispositsioon nõrgem;

| N. | arvestades, et kooskõlas õigusaktide ja Euroopa kohtupraktikaga peavad tööandjad kohaldama samu hindamiskriteeriume kogu personalile, tasustamiskord peab olema arusaadav ja läbipaistev ning kohaldatavad kriteeriumid peavad võtma arvesse töö olemust ja liiki ning olema vabad diskrimineerivatest teguritest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kooskõlas õigusaktide ja Euroopa kohtupraktikaga peavad tööandjad kohaldama samu hindamiskriteeriume kogu personalile, tasustamiskord peab olema arusaadav ja läbipaistev ning kohaldatavad kriteeriumid peavad võtma arvesse töö olemust ja liiki ning olema vabad diskrimineerivatest teguritest;

| O. | arvestades, et mitmes suhtes ebasoodsas olukorras olevaid naisi, nagu sisserännanud, puudega, vähemuste hulka kuuluvate ja väljaõppeta naiste töötasu erinevus on veelgi märgatavam; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mitmes suhtes ebasoodsas olukorras olevaid naisi, nagu sisserännanud, puudega, vähemuste hulka kuuluvate ja väljaõppeta naiste töötasu erinevus on veelgi märgatavam;

| P. | arvestades, et ainult väike osa kaebusi seoses diskrimineerimisega soolise palgaerinevuse kujul jõuab pädevate kohtuteni (5); arvestades, et sellel on mitu seletust, sh vähene teave tasustamise kohta, problemaatilised võrdlusvõimalused ja kaebuse esitajate isiklike vahendite vähesus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ainult väike osa kaebusi seoses diskrimineerimisega soolise palgaerinevuse kujul jõuab pädevate kohtuteni (5); arvestades, et sellel on mitu seletust, sh vähene teave tasustamise kohta, problemaatilised võrdlusvõimalused ja kaebuse esitajate isiklike vahendite vähesus;

| Q. | arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut võib mängida fundamentaalset rolli soolise palgalõhe arengu järelevalves, analüüsides selle põhjuseid ja hinnates õigusaktide mõju; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut võib mängida fundamentaalset rolli soolise palgalõhe arengu järelevalves, analüüsides selle põhjuseid ja hinnates õigusaktide mõju;

| R. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt kutsunud komisjoni üles võtma meetmeid, mis hõlmavad kehtivate õigusaktide läbivaatamist, et vähendada palgaerinevust, kõrvaldada pensionäride hulgas vaesusrisk, mis on soolise palgalõhe otsese tagajärjena naiste seas suurem; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt kutsunud komisjoni üles võtma meetmeid, mis hõlmavad kehtivate õigusaktide läbivaatamist, et vähendada palgaerinevust, kõrvaldada pensionäride hulgas vaesusrisk, mis on soolise palgalõhe otsese tagajärjena naiste seas suurem;

| 1. | palub, et komisjon vaataks hiljemalt 15. veebruariks 2013 läbi direktiivi 2006/54/EÜ vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 32 ning esitaks ELi toimimise lepingu artikli 157 alusel direktiivi muudatusettepanekud, järgides käesoleva resolutsiooni lisas esitatud üksikasjalikke soovitusi vähemalt seoses soolise palgalõhe probleemi järgnevate aspektidega:






  — | mõisted, |
| --- | --- | --- |

1.

palub, et komisjon vaataks hiljemalt 15. veebruariks 2013 läbi direktiivi 2006/54/EÜ vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 32 ning esitaks ELi toimimise lepingu artikli 157 alusel direktiivi muudatusettepanekud, järgides käesoleva resolutsiooni lisas esitatud üksikasjalikke soovitusi vähemalt seoses soolise palgalõhe probleemi järgnevate aspektidega:

—

mõisted,

| — | olukorra analüüs ja tulemuste läbipaistvus, |
| --- | --- |

—

olukorra analüüs ja tulemuste läbipaistvus,

| — | töö hindamine ja kutsealade liigitamine, |
| --- | --- |

—

töö hindamine ja kutsealade liigitamine,

| — | võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevad asutused ja õiguskaitsevahendid, |
| --- | --- |

—

võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevad asutused ja õiguskaitsevahendid,

| — | sotsiaaldialoog, |
| --- | --- |

—

sotsiaaldialoog,

| — | diskrimineerimise vältimine, |
| --- | --- |

—

diskrimineerimise vältimine,

| — | soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine, |
| --- | --- |

—

soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine,

| — | sanktsioonid, |
| --- | --- |

—

sanktsioonid,

| — | liidu õigusaktide ja poliitika ühtlustamine; |
| --- | --- |

—

liidu õigusaktide ja poliitika ühtlustamine;

| 2. | kinnitab, et nimetatud soovitustes järgitakse põhiõigusi ja subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et nimetatud soovitustes järgitakse põhiõigusi ja subsidiaarsuse põhimõtet;

| 3. | on seisukohal, et nõutud ettepanekul ei ole finantsmõju; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et nõutud ettepanekul ei ole finantsmõju;

| 4. | tunnistab, et on mitmeid põhjusi, mis süvendavad palgalõhet ja seetõttu tunnistab, et mitmetasandiline ja mitmekülgne lähenemisviis nõuab liidult tugevat liidrirolli poliitikameetmete kooskõlastamisel, heade tavade edendamisel ja selliste eri osaliste nagu Euroopa sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide kaasamisel, eesmärgiga luua soolise palgalõhe käsitlemiseks üleeuroopaline strateegia; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et on mitmeid põhjusi, mis süvendavad palgalõhet ja seetõttu tunnistab, et mitmetasandiline ja mitmekülgne lähenemisviis nõuab liidult tugevat liidrirolli poliitikameetmete kooskõlastamisel, heade tavade edendamisel ja selliste eri osaliste nagu Euroopa sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide kaasamisel, eesmärgiga luua soolise palgalõhe käsitlemiseks üleeuroopaline strateegia;

| 5. | kutsub liikmesriike üles järjekindlalt rakendama ja jõustama direktiivi 2006/54/EÜ, ergutama era- ja avalikku sektorit täitma aktiivsemat rolli soolise palgalõhe kaotamisel; liikmesriigid ja komisjon peaksid julgustama sotsiaalpartnereid, sealhulgas tööandjaid looma sooliselt erapooletuid kutsealade hindamise skeeme, rakendama kutsealade klassifitseerimise süsteeme ja edendama võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike üles järjekindlalt rakendama ja jõustama direktiivi 2006/54/EÜ, ergutama era- ja avalikku sektorit täitma aktiivsemat rolli soolise palgalõhe kaotamisel; liikmesriigid ja komisjon peaksid julgustama sotsiaalpartnereid, sealhulgas tööandjaid looma sooliselt erapooletuid kutsealade hindamise skeeme, rakendama kutsealade klassifitseerimise süsteeme ja edendama võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet;

| 6. | kutsub liikmesriike üles olema eeskujuks võitluses soolise palgalõhe vastu, mis kahjustab üldiselt valitsusasutustes, muudes asutustes ja riiklikes ettevõtetes töötavaid naisi; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike üles olema eeskujuks võitluses soolise palgalõhe vastu, mis kahjustab üldiselt valitsusasutustes, muudes asutustes ja riiklikes ettevõtetes töötavaid naisi;

| 7. | rõhutab läbirääkimiste ja kollektiivlepingute tähtsust võitluses naiste ebavõrdse kohtlemise vastu, eelkõige mis puudutab töö saamist, töötasu, töötingimusi, karjääri ja kutsealast koolitust; |
| --- | --- |

7.

rõhutab läbirääkimiste ja kollektiivlepingute tähtsust võitluses naiste ebavõrdse kohtlemise vastu, eelkõige mis puudutab töö saamist, töötasu, töötingimusi, karjääri ja kutsealast koolitust;

| 8. | tervitab komisjoni võrdsete töötasude päeva algatust, mida esimest korda tähistati 5. märtsil 2011 ja teist korda 2. märtsil 2012; |
| --- | --- |

8.

tervitab komisjoni võrdsete töötasude päeva algatust, mida esimest korda tähistati 5. märtsil 2011 ja teist korda 2. märtsil 2012;

| 9. | märgib, et töötasu ebavõrdsust mingi muu teguri tõttu, näiteks rass, rahvus, seksuaalne sättumus ja usk, ei tolereerita; |
| --- | --- |

9.

märgib, et töötasu ebavõrdsust mingi muu teguri tõttu, näiteks rass, rahvus, seksuaalne sättumus ja usk, ei tolereerita;

| 10. | tervitab nõukogu 2010. aastal Belgia eesistumisaja raames tehtud algatust hinnata ja ajakohastada kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid näitajaid; |
| --- | --- |

10.

tervitab nõukogu 2010. aastal Belgia eesistumisaja raames tehtud algatust hinnata ja ajakohastada kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid näitajaid;

| 11. | julgustab komisjoni edendama tugevamat kooskõlastamist liikmesriikide vahel seoses teadustöö, analüüsi ja parimate tavade jagamise täieliku ärakasutamisega; |
| --- | --- |

11.

julgustab komisjoni edendama tugevamat kooskõlastamist liikmesriikide vahel seoses teadustöö, analüüsi ja parimate tavade jagamise täieliku ärakasutamisega;

| 12. | ergutab liikmesriike vahetama parimaid tavasid ja suurendama koostööd soolise palgalõhe vähendamise alaste uute ideede väljatöötamisel, kaasates sellesse võimaluse korral sotsiaalpartnerid; |
| --- | --- |

12.

ergutab liikmesriike vahetama parimaid tavasid ja suurendama koostööd soolise palgalõhe vähendamise alaste uute ideede väljatöötamisel, kaasates sellesse võimaluse korral sotsiaalpartnerid;

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema soolise palgaerinevuse vastu kõikide liidu poliitikameetmete ja riikide programmide, eelkõige vaesuse vastu võitlemise programmide abil; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema soolise palgaerinevuse vastu kõikide liidu poliitikameetmete ja riikide programmide, eelkõige vaesuse vastu võitlemise programmide abil;

| 14. | soovitab liikmesriikidel määrata ametisse võrdse töötasu eestvõitleja, et jälgida olukorda üksikutes liikmesriikides ja anda liikmesriikide parlamentidele ja Euroopa Parlamendile aru tehtavatest edusammudest; |
| --- | --- |

14.

soovitab liikmesriikidel määrata ametisse võrdse töötasu eestvõitleja, et jälgida olukorda üksikutes liikmesriikides ja anda liikmesriikide parlamentidele ja Euroopa Parlamendile aru tehtavatest edusammudest;

| 15. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta, (6) et kaotada sooline palgalõhe; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta, (6) et kaotada sooline palgalõhe;

| 16. | julgustab sotsiaalpartnereid täitma oma kohustust luua sooliselt võrdsem töötasude struktuur; pakkuma läbirääkimisoskuste, sealhulgas palkade üle peetavate läbirääkimiste alaseid koolituskursusi; edendama teadlikkust võrdsest tasust, pidades eelkõige silmas kohustuslike palgaauditite nimel töötamist; tugevdama naiste positsiooni sotsiaalpartnerluse struktuuris, eelkõige otsustamisega seotud ametikohtadel; |
| --- | --- |

16.

julgustab sotsiaalpartnereid täitma oma kohustust luua sooliselt võrdsem töötasude struktuur; pakkuma läbirääkimisoskuste, sealhulgas palkade üle peetavate läbirääkimiste alaseid koolituskursusi; edendama teadlikkust võrdsest tasust, pidades eelkõige silmas kohustuslike palgaauditite nimel töötamist; tugevdama naiste positsiooni sotsiaalpartnerluse struktuuris, eelkõige otsustamisega seotud ametikohtadel;

| 17. | kutsub liikmesriike üles looma ühise kahjunõude esitamise võimalust võrdse palga nõude rikkumise korral, mis annaks üksikisikutele ja/või nende esindusorganitele võimaluse viia juhtum kohtumenetlusse nõusolevate kaebuse esitajate nimel, ning anda VVOdele ja ametiühingutele õiguslik alus diskrimineerimise ohvriks langenud isikute esindamiseks ka haldusmenetluses; kutsub komisjoni üles uurima oma eelseisva ühiseid kahjunõudeid käsitleva horisontaalse direktiivi ettepaneku raames võimalust lisada sellesse ühise kahjunõude esitamise võimalus võrdväärse palga maksmise rikkumise korral; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles looma ühise kahjunõude esitamise võimalust võrdse palga nõude rikkumise korral, mis annaks üksikisikutele ja/või nende esindusorganitele võimaluse viia juhtum kohtumenetlusse nõusolevate kaebuse esitajate nimel, ning anda VVOdele ja ametiühingutele õiguslik alus diskrimineerimise ohvriks langenud isikute esindamiseks ka haldusmenetluses; kutsub komisjoni üles uurima oma eelseisva ühiseid kahjunõudeid käsitleva horisontaalse direktiivi ettepaneku raames võimalust lisada sellesse ühise kahjunõude esitamise võimalus võrdväärse palga maksmise rikkumise korral;

| 18. | rõhutab, et vaid väga vähe kaebusi seoses soolise töötasuga seotud diskrimineerimisega jõudis pädevate tava- või halduskohtuteni; ergutab komisjoni ja liikmesriike seetõttu jätkama teadlikkuse suurendamise kampaaniatega, sealhulgas asjakohase teabe andmine tõendamiskohustuse kohta, võttes arvesse, et see mängib võrdse kohtlemise põhimõtte tagamisel tähtsat rolli; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et vaid väga vähe kaebusi seoses soolise töötasuga seotud diskrimineerimisega jõudis pädevate tava- või halduskohtuteni; ergutab komisjoni ja liikmesriike seetõttu jätkama teadlikkuse suurendamise kampaaniatega, sealhulgas asjakohase teabe andmine tõendamiskohustuse kohta, võttes arvesse, et see mängib võrdse kohtlemise põhimõtte tagamisel tähtsat rolli;

| 19. | on seisukohal, et tuleb parandada ja lihtsustada menetlusi ja mehhanisme, millega kaitstakse võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet ning keelatakse mis tahes vormis sooline diskrimineerimine; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et tuleb parandada ja lihtsustada menetlusi ja mehhanisme, millega kaitstakse võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet ning keelatakse mis tahes vormis sooline diskrimineerimine;

| 20. | kutsub liikmesriike ja töövõtjate ja tööandjate organisatsioone üles töötama üheskoos välja objektiivsed töö hindamise instrumendid, et vähendada soolist palgalõhet; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike ja töövõtjate ja tööandjate organisatsioone üles töötama üheskoos välja objektiivsed töö hindamise instrumendid, et vähendada soolist palgalõhet;

| 21. | julgustab liikmesriike määrama kindlaks soolise palgalõhe vähendamise ning sama ja samaväärse töö eest võrdse tasu maksmise üldiseks tavaks tegemise eesmärgid, strateegiad ja tähtajad; |
| --- | --- |

21.

julgustab liikmesriike määrama kindlaks soolise palgalõhe vähendamise ning sama ja samaväärse töö eest võrdse tasu maksmise üldiseks tavaks tegemise eesmärgid, strateegiad ja tähtajad;

| 22. | kutsub komisjoni üles edendama edasist turvalise paindlikkuse strateegiate alast uurimistegevust, et hinnata strateegiate mõju soolisele palgalõhele ning teha kindlaks, kuidas kõnealuste strateegiate abil on võimalik võidelda soolise diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles edendama edasist turvalise paindlikkuse strateegiate alast uurimistegevust, et hinnata strateegiate mõju soolisele palgalõhele ning teha kindlaks, kuidas kõnealuste strateegiate abil on võimalik võidelda soolise diskrimineerimise vastu;

| 23. | tunneb heameelt nõukogu 6. detsembri 2010. aasta järelduste üle, milles kutsutakse liikmesriike üles võtma ulatuslikke meetmeid kõnealuse palgaerinevuse põhjuste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt nõukogu 6. detsembri 2010. aasta järelduste üle, milles kutsutakse liikmesriike üles võtma ulatuslikke meetmeid kõnealuse palgaerinevuse põhjuste kõrvaldamiseks;

| 24. | on jätkuvalt seisukohal, et naiste tööalase konkurentsivõime suurendamine, eriti juhtivatel ametikohtadel, võib aidata soolisi palgalõhesid vähendada; juhib tähelepanu vajadusele, et naised osaleksid aktiivsemalt majandusalastes otsustusprotsessides, kasutades oma mõjuvõimu selliste lahenduste leidmiseks, mis hõlmaksid soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi; juhib tähelepanu uuringutele, millest järeldub, et naiste suurem osakaal äriühingute juhtivatel ametikohtadel on tugevas korrelatsioonis äriühingu varast, müügist ja investeerimiskapitalist tuleneva kasumi suurenemisega; |
| --- | --- |

24.

on jätkuvalt seisukohal, et naiste tööalase konkurentsivõime suurendamine, eriti juhtivatel ametikohtadel, võib aidata soolisi palgalõhesid vähendada; juhib tähelepanu vajadusele, et naised osaleksid aktiivsemalt majandusalastes otsustusprotsessides, kasutades oma mõjuvõimu selliste lahenduste leidmiseks, mis hõlmaksid soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi; juhib tähelepanu uuringutele, millest järeldub, et naiste suurem osakaal äriühingute juhtivatel ametikohtadel on tugevas korrelatsioonis äriühingu varast, müügist ja investeerimiskapitalist tuleneva kasumi suurenemisega;

| 25. | tuletab liikmesriikidele meelde nende kohustusi uurida tööhõive- ja maksupoliitika mõju palgalõhele; |
| --- | --- |

25.

tuletab liikmesriikidele meelde nende kohustusi uurida tööhõive- ja maksupoliitika mõju palgalõhele;

| 26. | teeb ettepaneku, et Euroopa Parlament looks auhinna „Naised ja ettevõtlus Euroopas”, mida antaks tööandjatele (ettevõtjad, institutsioonid ja ametiasutused), kes näitavad eeskuju naiste tööhõive edendamisel, naisjuhtide toetamisel ja võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisel; |
| --- | --- |

26.

teeb ettepaneku, et Euroopa Parlament looks auhinna „Naised ja ettevõtlus Euroopas”, mida antaks tööandjatele (ettevõtjad, institutsioonid ja ametiasutused), kes näitavad eeskuju naiste tööhõive edendamisel, naisjuhtide toetamisel ja võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisel;

| 27. | rõhutab vajadust võtta meetmeid ametialase ja karjääriarengu edendamiseks tõelise soolise võrdõiguslikkuse tingimustes; juhib tähelepanu asjaolule, et see põhimõte on osa ettevõtja sotsiaalsest vastutusest, mida edendatakse nii rahvusvahelisel kui ka riiklikul tasandil ning mida tuleb arendada kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust võtta meetmeid ametialase ja karjääriarengu edendamiseks tõelise soolise võrdõiguslikkuse tingimustes; juhib tähelepanu asjaolule, et see põhimõte on osa ettevõtja sotsiaalsest vastutusest, mida edendatakse nii rahvusvahelisel kui ka riiklikul tasandil ning mida tuleb arendada kõigis liikmesriikides;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üksikasjalike soovitustega komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üksikasjalike soovitustega komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(2)  http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/pdconv.pl?host=status01&textbase=iloeng&document=178&chapter=1&query=%23status%3D01&highlight=on&querytype=bool&context=0

(3)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 21.

(4)  „Jätkusuutlik areng Euroopa Liidus: 2011. aasta ELi säästva arengu strateegia seirearuanne”, Eurostat, 2011.

(5)  Taustadokument, mis on lisatud komisjoni teatisele „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” SEC(2010)1080, lk 36.

(6)  EÜT L 14, 20.1.1998, lk 9.

---

Neljapäev, 24. mai 2012LISA

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Soovitus 1:
     
  MÕISTED

Direktiiv 2006/54/EÜ annab võrdse tasu määratluse, võttes selle üle nõukogu 10. veebruari 1975. aasta direktiivi 75/117/EMÜ, meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta liikmesriikides (1) sätetest. Selleks, et kategooriad kui abivahendid naiste ja meeste palgaerinevusega tegelemiseks oleksid täpsemad, on vaja täpsemalt määratleda mitmesugused mõisted, nagu:

| — | meeste ja naiste palgaerinevus, mille määratlus ei tohi hõlmata ainult brutotunnipalka, sest eristada tuleb korrigeerimata ja „neto” soolist palgaerinevust; |
| --- | --- |

—

meeste ja naiste palgaerinevus, mille määratlus ei tohi hõlmata ainult brutotunnipalka, sest eristada tuleb korrigeerimata ja „neto” soolist palgaerinevust;

| — | otsene ja kaudne palga alusel diskrimineerimine; |
| --- | --- |

—

otsene ja kaudne palga alusel diskrimineerimine;

| — | töötasu, mille määratlus peaks hõlmama igasugust netopalka ning kõiki tööga seotud rahalisi õigusi ja mitterahalisi hüvesid; |
| --- | --- |

—

töötasu, mille määratlus peaks hõlmama igasugust netopalka ning kõiki tööga seotud rahalisi õigusi ja mitterahalisi hüvesid;

| — | pensioni erinevus – pensionisüsteemi eri sambad, nt „pay as you go”-süsteemid, kutsepensionid (palgaerinevuse jätkumine pärast pensioniikka jõudmist); |
| --- | --- |

—

pensioni erinevus – pensionisüsteemi eri sambad, nt „pay as you go”-süsteemid, kutsepensionid (palgaerinevuse jätkumine pärast pensioniikka jõudmist);

| — | võrdsustatud töö (eri kutsealade kategooriates); |
| --- | --- |

—

võrdsustatud töö (eri kutsealade kategooriates);

| — | samaväärne töö, nii, et mainitakse asjakohaseid tegureid; |
| --- | --- |

—

samaväärne töö, nii, et mainitakse asjakohaseid tegureid;

| — | tööandja, tagamaks, et vastutus töövõtja palga ja võimaliku palgaerinevusega seoses oleks selgelt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

—

tööandja, tagamaks, et vastutus töövõtja palga ja võimaliku palgaerinevusega seoses oleks selgelt kindlaks määratud;

| — | ametid ja kollektiivlepingud – tuleks täpsustada, et erinevate kollektiivlepingute ja erinevate ametitega seotud töökohti võidakse kohtus võrrelda, tingimusel et töökohad on võrreldavad sama või võrdväärse tööna. |
| --- | --- |

—

ametid ja kollektiivlepingud – tuleks täpsustada, et erinevate kollektiivlepingute ja erinevate ametitega seotud töökohti võidakse kohtus võrrelda, tingimusel et töökohad on võrreldavad sama või võrdväärse tööna.

Soovitus 2:
     
  OLUKORRA ANALÜÜS JA TULEMUSTE LÄBIPAISTVUS

| 2.1. | Tööandjate ja töövõtjate käsutuses olev puudulik teave olemasoleva või võimaliku palgaerinevuse kohta ettevõttes ja nende vähene teadlikkus sellest nõrgestab asutamislepinguga ning kehtivate õigusaktidega sätestatud põhimõtte rakendamist. |
| --- | --- |

2.1.

Tööandjate ja töövõtjate käsutuses olev puudulik teave olemasoleva või võimaliku palgaerinevuse kohta ettevõttes ja nende vähene teadlikkus sellest nõrgestab asutamislepinguga ning kehtivate õigusaktidega sätestatud põhimõtte rakendamist.

| 2.2. | Tunnistades täpsete, võrreldavate ja sidusate statistiliste andmete puudumist, sh osalise tööajaga soolise palgaerinevuse ja soolise pensionierinevuse kohta, ja naiste praeguseid madalaid palgamäärasid, eriti kutsealadel, millel traditsiooniliselt domineerivad naised, peaksid liikmesriigid võtma naiste ja meeste palgaerinevust oma sotsiaalpoliitikas täiel määral arvesse ja käsitlema seda kui tõsist probleemi. |
| --- | --- |

2.2.

Tunnistades täpsete, võrreldavate ja sidusate statistiliste andmete puudumist, sh osalise tööajaga soolise palgaerinevuse ja soolise pensionierinevuse kohta, ja naiste praeguseid madalaid palgamäärasid, eriti kutsealadel, millel traditsiooniliselt domineerivad naised, peaksid liikmesriigid võtma naiste ja meeste palgaerinevust oma sotsiaalpoliitikas täiel määral arvesse ja käsitlema seda kui tõsist probleemi.

| 2.3. | Seetõttu on oluline, et nii regulaarsed palgaauditid kui ka nende tulemuste avaldamine, (järgides seejuures isikuandmete kaitse nõudeid) tehtaks ettevõtete siseselt (nt vähemalt 30 töötajaga ettevõtetes ja seal, kus vähemalt 10 % töötajatest on kummastki soost) kohustuslikuks. Sama kohustus võib kehtida ka lisatasusid puudutava teabe kohta. Kõnealune teave peab olema kättesaadav töötajatele, ametiühingutele ja pädevatele asutustele (nt tööinspektsioonid, võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevad asutused). |
| --- | --- |

2.3.

Seetõttu on oluline, et nii regulaarsed palgaauditid kui ka nende tulemuste avaldamine, (järgides seejuures isikuandmete kaitse nõudeid) tehtaks ettevõtete siseselt (nt vähemalt 30 töötajaga ettevõtetes ja seal, kus vähemalt 10 % töötajatest on kummastki soost) kohustuslikuks. Sama kohustus võib kehtida ka lisatasusid puudutava teabe kohta. Kõnealune teave peab olema kättesaadav töötajatele, ametiühingutele ja pädevatele asutustele (nt tööinspektsioonid, võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevad asutused).

| 2.4. | Tööandjad peaksid auditite tulemused esitama töövõtjatele ja nende esindajatele palgastatistikana, esitades jaotuse sugude lõikes, kuid pidades silmas isikuandmete kaitset. Neid andmeid tuleks igas liikmesriigis koguda majandusharu ja riigi tasandil. |
| --- | --- |

2.4.

Tööandjad peaksid auditite tulemused esitama töövõtjatele ja nende esindajatele palgastatistikana, esitades jaotuse sugude lõikes, kuid pidades silmas isikuandmete kaitset. Neid andmeid tuleks igas liikmesriigis koguda majandusharu ja riigi tasandil.

| 2.5. | Tööandjatel peaks olema kohustus rakendada läbipaistvuspoliitikat seoses töötasu komponentide ja struktuuriga, sh eritasud, boonused ja muud hüved, mis moodustavad osa tasustamisest. |
| --- | --- |

2.5.

Tööandjatel peaks olema kohustus rakendada läbipaistvuspoliitikat seoses töötasu komponentide ja struktuuriga, sh eritasud, boonused ja muud hüved, mis moodustavad osa tasustamisest.

| 2.6. | Kui palgastatistika näitab rühma või üksikisiku tasustamise erinevusi soo alusel, on tööandjad kohustatud neid erinevusi lähemalt analüüsima ja reageerima, et need kõrvaldada. |
| --- | --- |

2.6.

Kui palgastatistika näitab rühma või üksikisiku tasustamise erinevusi soo alusel, on tööandjad kohustatud neid erinevusi lähemalt analüüsima ja reageerima, et need kõrvaldada.

Soovitus 3:
     
  TÖÖ HINDAMINE JA KUTSEALADE LIIGITAMINE

| 3.1. | Töö väärtuse kontseptsioon peab põhinema kvalifikatsioonil, inimsuhetega seonduvatel oskustel ja vastutustundel ning väärtustama töö kvaliteeti, eesmärgiga tagada naiste ja meeste võrdsete võimaluste edendamine. Kontseptsiooni ei tohiks mõjutada naisi mittesoosiv stereotüüpne lähenemine, mis rõhutab näiteks pigem füüsilise tugevuse olulisust kui inimsuhetega seonduvaid oskusi või vastutustunnet, ning tuleb tagada, et inimeste eest vastutamisega seotud tööd ei hinnataks väärtuselt madalamaks töökohtadest, mis hõlmavad vastutust materiaalsete või finantsressursside eest. Seetõttu peavad naised saama teavet, nõustamist ja/või koolitust palgaläbirääkimiste, kutsealade liigitamise ja palgatasemete alal. Majandusharu organisatsioonidelt ja ettevõtetelt peab olema võimalik paluda, et nad hindaksid kutsealade klassifitseerimise süsteeme soolise mõõtme kohustusliku arvestamise seisukohast ja teeksid vajalikud parandused. |
| --- | --- |

3.1.

Töö väärtuse kontseptsioon peab põhinema kvalifikatsioonil, inimsuhetega seonduvatel oskustel ja vastutustundel ning väärtustama töö kvaliteeti, eesmärgiga tagada naiste ja meeste võrdsete võimaluste edendamine. Kontseptsiooni ei tohiks mõjutada naisi mittesoosiv stereotüüpne lähenemine, mis rõhutab näiteks pigem füüsilise tugevuse olulisust kui inimsuhetega seonduvaid oskusi või vastutustunnet, ning tuleb tagada, et inimeste eest vastutamisega seotud tööd ei hinnataks väärtuselt madalamaks töökohtadest, mis hõlmavad vastutust materiaalsete või finantsressursside eest. Seetõttu peavad naised saama teavet, nõustamist ja/või koolitust palgaläbirääkimiste, kutsealade liigitamise ja palgatasemete alal. Majandusharu organisatsioonidelt ja ettevõtetelt peab olema võimalik paluda, et nad hindaksid kutsealade klassifitseerimise süsteeme soolise mõõtme kohustusliku arvestamise seisukohast ja teeksid vajalikud parandused.

| 3.2. | Komisjoni algatus peaks julgustama liikmesriike klassifitseerima kutsealasid naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtte seisukohast, võimaldades nii tööandjal kui töötajatel määratleda paremini vildakal tasuskaala määratlusel põhinevat diskrimineerimist palga alusel. Jätkuvalt on tähtis järgida töösuhete süsteemiga seotud riiklikke seadusi ja traditsioone. Kutsealade hindamise ja liigituse sellised elemendid peaksid olema läbipaistvad ning kõikidele sidususrühmadele ja töökaitseinspektsioonidele ning võrdõiguslikkusega tegelevatele organitele kättesaadavad. |
| --- | --- |

3.2.

Komisjoni algatus peaks julgustama liikmesriike klassifitseerima kutsealasid naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtte seisukohast, võimaldades nii tööandjal kui töötajatel määratleda paremini vildakal tasuskaala määratlusel põhinevat diskrimineerimist palga alusel. Jätkuvalt on tähtis järgida töösuhete süsteemiga seotud riiklikke seadusi ja traditsioone. Kutsealade hindamise ja liigituse sellised elemendid peaksid olema läbipaistvad ning kõikidele sidususrühmadele ja töökaitseinspektsioonidele ning võrdõiguslikkusega tegelevatele organitele kättesaadavad.

| 3.3. | Liikmesriigid peaksid viima läbi põhjaliku hindamise, keskendudes kutsealadele, millel domineerivad naised. |
| --- | --- |

3.3.

Liikmesriigid peaksid viima läbi põhjaliku hindamise, keskendudes kutsealadele, millel domineerivad naised.

| 3.4. | Soolisel neutraalsusel põhinev kutsealade hindamine peaks tuginema personali klassifitseerimise ja teenistusastmete määramise ning töökorralduse süsteemidele, samuti erialase kogemuse ja tootlikkuse hindamisele eelkõige kvalitatiivses plaanis, näiteks haridus ja muud kvalifikatsioonid, vaimsed ja füüsilised nõuded, vastutus inim- ja materiaalsete ressursside eest, kasutamiseks andmete allikana ja hinnangutabelina töötasu määramisel, võttes nõuetekohaselt arvesse võrreldavuse põhimõtet. |
| --- | --- |

3.4.

Soolisel neutraalsusel põhinev kutsealade hindamine peaks tuginema personali klassifitseerimise ja teenistusastmete määramise ning töökorralduse süsteemidele, samuti erialase kogemuse ja tootlikkuse hindamisele eelkõige kvalitatiivses plaanis, näiteks haridus ja muud kvalifikatsioonid, vaimsed ja füüsilised nõuded, vastutus inim- ja materiaalsete ressursside eest, kasutamiseks andmete allikana ja hinnangutabelina töötasu määramisel, võttes nõuetekohaselt arvesse võrreldavuse põhimõtet.

Soovitus 4:
     
  VÕRDÕIGUSLIKKUSE KÜSIMUSTEGA TEGELEVAD ASUTUSED JA ÕIGUSKAITSEVAHENDID

Võrdõiguslikkuse edendamise ja järelevalvega tegelevatel organitel peaks olema suurem roll naiste ja meeste palgaerinevuse vähendamises. Neid tuleks volitada jälgima soolise võrdõiguslikkusega seotud õigusakte, nendest teavitama, ja kui võimalik tõhusamalt ja sõltumatumalt tagama nende täitmist ning neid tuleb samas piisavalt rahastada. On vaja läbi vaadata direktiivi 2006/54/EÜ artikkel 20, et kindlustada kõnealuste organite volitused järgmisega:

| — | palga alusel diskrimineerimise ohvrite toetamine ja nõustamine; |
| --- | --- |

—

palga alusel diskrimineerimise ohvrite toetamine ja nõustamine;

| — | palgaerinevusega seonduvate sõltumatute uuringute tegemine; |
| --- | --- |

—

palgaerinevusega seonduvate sõltumatute uuringute tegemine;

| — | sõltumatute aruannete avaldamine ja soovituste esitamine palga alusel diskrimineerimise küsimustes; |
| --- | --- |

—

sõltumatute aruannete avaldamine ja soovituste esitamine palga alusel diskrimineerimise küsimustes;

| — | õiguslikud pädevused algatada omaenda uurimisi; |
| --- | --- |

—

õiguslikud pädevused algatada omaenda uurimisi;

| — | õiguslikud pädevused kehtestada sanktsioone võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rikkumise korral ja/või viia palga alusel diskrimineerimise juhtumid kohtusse; |
| --- | --- |

—

õiguslikud pädevused kehtestada sanktsioone võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rikkumise korral ja/või viia palga alusel diskrimineerimise juhtumid kohtusse;

| — | osutada sotsiaalpartneritele ja advokaatidele, kohtunikele ja ombudsmanidele erikoolitust, mis põhineb analüütiliste vahendite ja sihtmeetmete paketil, mida kasutatakse kas lepingute koostamisel või kontrollides, kas eeskirju ja poliitikasuundi palgaerinevuse käsitlemiseks rakendatakse, ning tööandjatele mittediskrimineeriva töö hindamise alaste koolituskursuste osutamine ja koolitusmaterjalide andmine. |
| --- | --- |

—

osutada sotsiaalpartneritele ja advokaatidele, kohtunikele ja ombudsmanidele erikoolitust, mis põhineb analüütiliste vahendite ja sihtmeetmete paketil, mida kasutatakse kas lepingute koostamisel või kontrollides, kas eeskirju ja poliitikasuundi palgaerinevuse käsitlemiseks rakendatakse, ning tööandjatele mittediskrimineeriva töö hindamise alaste koolituskursuste osutamine ja koolitusmaterjalide andmine.

Soovitus 5:
     
  SOTSIAALDIALOOG

Kollektiivlepingute ning kohaldatavate tasuskaalade ja tööülesannete liigitamise skeemide edasine kontroll on vajalik peamiselt seoses osalise tööajaga töötavate isikute ja teiste ebatüüpilise töökorraldusega töötajate kohtlemisega või eritasudega/boonustega, sh loonustasud. Kontrollida tuleks mitte ainult põhilisi töötingimusi, vaid ka lisatingimusi ja kutsealaseid sotsiaalkindlustusskeeme, nagu puhkuste ja pensionide kord, ametiautod, lastehoiu korraldus, paindlik tööaeg, boonused jne. Liikmesriigid peaksid julgustama tööturu osapooli klassifitseerima kutsealasid soolisele neutraalsusele tuginedes, mis võimaldaks nii tööandjatel kui töövõtjatel paremini tuvastada vildakal tasuskaala määratlusel põhinevat diskrimineerimist palga alusel, võttes samal ajal arvesse liikmesriigi seadusi, kollektiivlepingut või tavasid.

Juhtkond võib mängida olulist rolli mitte ainult seoses võrdse tasustamisega, vaid ka keskkonna loomisel, et toetada vastutuskohuste võrdset jagamist ja ametialast arengut nii mees- kui ka naistöötajatele.

Sotsiaalpartnereid tuleks volitada võtma võrdse tasu küsimusi päevakorda mitte ainult omaenda sektorites, vaid taotlema ka sektoritevahelist tasakaalu (2).

Komisjon peaks välja töötama juhendi sotsiaaldialoogiks äriühingutes ja liikmesriikides, mis on operatiivne, praktilise suunitlusega ja kasutajasõbralik. Juhend peaks sisaldama suuniseid ja kriteeriume töö väärtuse üle otsustamiseks ja töökohtade võrdlemiseks. See peaks sisaldama ka soovitusi elukutsete võimalike hindamismeetodite jaoks.

Soovitus 6:
     
  DISKRIMINEERIMISE VÄLTIMINE

Palga alusel diskrimineerimisele tuleks eraldi viidata direktiivi 2006/54/EÜ artiklis 26 (diskrimineerimise vältimine), tagamaks, et liikmesriigid (tööturu osapoolte ja võrdsete võimaluste organisatsioonide osalusel) võtaksid vastu:

| — | konkreetsed meetmed koolituse ja kutsealade klassifitseerimise valdkonnas, mis on suunatud kutsealase koolituse süsteemile ning mille eesmärk on kaotada ja vältida ebavõrdset kohtlemist koolitamisel ja klassifitseerimisel ning oskuste majanduslikul väärtustamisel; |
| --- | --- |

—

konkreetsed meetmed koolituse ja kutsealade klassifitseerimise valdkonnas, mis on suunatud kutsealase koolituse süsteemile ning mille eesmärk on kaotada ja vältida ebavõrdset kohtlemist koolitamisel ja klassifitseerimisel ning oskuste majanduslikul väärtustamisel;

| — | konkreetsed poliitikad, et võimaldada töö ning pere- ja eraelu ühitamist, hõlmates kvaliteetseid ja jõukohase hinnaga lapsehoiuteenuseid ja teiste hooldust vajavate inimeste hooldamise teenuseid, samuti muid hooldusteenuseid, paindlikku töökorraldust ja paindlikke töötunde ning ema-, isa- ja vanemapuhkust ning perekondlikel põhjustel võetavat puhkust; |
| --- | --- |

—

konkreetsed poliitikad, et võimaldada töö ning pere- ja eraelu ühitamist, hõlmates kvaliteetseid ja jõukohase hinnaga lapsehoiuteenuseid ja teiste hooldust vajavate inimeste hooldamise teenuseid, samuti muid hooldusteenuseid, paindlikku töökorraldust ja paindlikke töötunde ning ema-, isa- ja vanemapuhkust ning perekondlikel põhjustel võetavat puhkust;

| — | konkreetsed meetmed (ELi toimimise lepingu artikli 157 lõike 4 alusel) palgaerinevuse ja soolise segregatsiooni hüvitamiseks, mida peavad jõustama tööturu osapooled ja võrdsete võimaluste organisatsioonid erinevatel tasanditel, nii lepingulisel kui ka valdkondlikul tasandil, näiteks: edendades palgakokkuleppeid naiste ja meeste palgaerinevusega võitlemiseks, viies läbi uuringuid seoses võrdse tasuga võrdse töö eest, seades kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid eesmärke ja korraldades võrdlevaid uuringuid, ning toetades parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

—

konkreetsed meetmed (ELi toimimise lepingu artikli 157 lõike 4 alusel) palgaerinevuse ja soolise segregatsiooni hüvitamiseks, mida peavad jõustama tööturu osapooled ja võrdsete võimaluste organisatsioonid erinevatel tasanditel, nii lepingulisel kui ka valdkondlikul tasandil, näiteks: edendades palgakokkuleppeid naiste ja meeste palgaerinevusega võitlemiseks, viies läbi uuringuid seoses võrdse tasuga võrdse töö eest, seades kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid eesmärke ja korraldades võrdlevaid uuringuid, ning toetades parimate tavade vahetamist;

| — | klausli riigihankelepingutes, mis kohustab pidama kinni soolisest võrdõiguslikkusest ja võrdse töö eest võrdsest tasustamisest. |
| --- | --- |

—

klausli riigihankelepingutes, mis kohustab pidama kinni soolisest võrdõiguslikkusest ja võrdse töö eest võrdsest tasustamisest.

Soovitus 7:
     
  SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE SÜVALAIENDAMINE

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist tuleks edendada, lisades direktiivi 2006/54/EÜ artiklisse 29 liikmesriikidele täpsed suunised võrdse töötasu põhimõtte rakendamise kohta ning naiste ja meeste palgaerinevuste kaotamise kohta. Komisjon peaks keskenduma sellele, et toetada liikmesriike ja osalejaid soospetsiifiliste palgaerinevuste vähendamisel järgmiste konkreetsete meetmete abil:

| — | aruandlussüsteemide kasutusele võtmine naiste ja meeste vahel palgaerinevuste hindamiseks; |
| --- | --- |

—

aruandlussüsteemide kasutusele võtmine naiste ja meeste vahel palgaerinevuste hindamiseks;

| — | andmebaasi loomine töötajate klassifitseerimise ja teenistusastmete määramise süsteemide muutmiseks; |
| --- | --- |

—

andmebaasi loomine töötajate klassifitseerimise ja teenistusastmete määramise süsteemide muutmiseks;

| — | kogemuste omandamine ja vahetamine töökorralduse reformi tulemuste kohta; |
| --- | --- |

—

kogemuste omandamine ja vahetamine töökorralduse reformi tulemuste kohta;

| — | teabe ja praktiliste vahendite suuniste edastamine, eelkõige VKEdele (nt IT-põhise vahendiga LOGIB-D), selle kohta, kuidas heastada tasustamise erinevust, sealhulgas riiklikud või valdkondlikud kollektiivlepingud; |
| --- | --- |

—

teabe ja praktiliste vahendite suuniste edastamine, eelkõige VKEdele (nt IT-põhise vahendiga LOGIB-D), selle kohta, kuidas heastada tasustamise erinevust, sealhulgas riiklikud või valdkondlikud kollektiivlepingud;

| — | võrdse tasustamise Euroopa kvaliteedisertifikaadi väljatöötamine koostöös sotsiaalpartnerite ja liitudega, mille abil saaksid institutsioonid, ettevõtjad ja ametiasutused näidata oma vastavust konkreetsetele kriteeriumitele võrdse tasustamise osas, nt palkade läbipaistvus; |
| --- | --- |

—

võrdse tasustamise Euroopa kvaliteedisertifikaadi väljatöötamine koostöös sotsiaalpartnerite ja liitudega, mille abil saaksid institutsioonid, ettevõtjad ja ametiasutused näidata oma vastavust konkreetsetele kriteeriumitele võrdse tasustamise osas, nt palkade läbipaistvus;

| — | konkreetsete suuniste väljatöötamine palgaerinevuste jälgimiseks kollektiivlepingutes ning nende avaldamine internetis eri keeltes ja kõigile kättesaadavana. |
| --- | --- |

—

konkreetsete suuniste väljatöötamine palgaerinevuste jälgimiseks kollektiivlepingutes ning nende avaldamine internetis eri keeltes ja kõigile kättesaadavana.

Soovitus 8:
     
  SANKTSIOONID

| 8.1. | Selle valdkonna õigusaktid on eri põhjustel silmnähtavalt vähetõhusad ja võttes arvesse asjaolu, et ainult õigusaktidega seda probleemi lahendada ei saa, peaksid komisjon ja liikmesriigid tugevdama kehtivaid õigusakte asjakohaste tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonidega. |
| --- | --- |

8.1.

Selle valdkonna õigusaktid on eri põhjustel silmnähtavalt vähetõhusad ja võttes arvesse asjaolu, et ainult õigusaktidega seda probleemi lahendada ei saa, peaksid komisjon ja liikmesriigid tugevdama kehtivaid õigusakte asjakohaste tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonidega.

| 8.2. | On oluline, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid tagamaks, et võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rikkumine tooks kaasa asjakohased sanktsioonid vastavalt kehtivatele õigusnormidele. |
| --- | --- |

8.2.

On oluline, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid tagamaks, et võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rikkumine tooks kaasa asjakohased sanktsioonid vastavalt kehtivatele õigusnormidele.

| 8.3. | Sageli on võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kontrollid ja sellealased karistused kehtivatele õigusaktidele vaatamata väga ebapiisavad. Seda küsimust on vaja rohkem tähtsustada, andes sellealase pädevusega asutustele ja organitele piisavad tehnilised ja rahalised vahendid. |
| --- | --- |

8.3.

Sageli on võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kontrollid ja sellealased karistused kehtivatele õigusaktidele vaatamata väga ebapiisavad. Seda küsimust on vaja rohkem tähtsustada, andes sellealase pädevusega asutustele ja organitele piisavad tehnilised ja rahalised vahendid.

| 8.4. | Tuletatakse meelde, et direktiivi 2006/54/EÜ alusel on liikmesriigid juba kohustatud osutama hüvitamist või heastamist (artikkel 18) ning rakendama sanktsioone (artikkel 25). Siiski ei ole need sätted piisavad, et takistada võrdse tasu maksmise põhimõtte rikkumist. Seetõttu tehakse ettepanek viia läbi uurimus järgmiste võimalike sanktsioonide kehtestamise mõttekuse, tõhususe ja mõju kohta:






  — | karistused, mis peavad hõlmama kannatanule kahju hüvitamist; |
| --- | --- | --- |

8.4.

Tuletatakse meelde, et direktiivi 2006/54/EÜ alusel on liikmesriigid juba kohustatud osutama hüvitamist või heastamist (artikkel 18) ning rakendama sanktsioone (artikkel 25). Siiski ei ole need sätted piisavad, et takistada võrdse tasu maksmise põhimõtte rikkumist. Seetõttu tehakse ettepanek viia läbi uurimus järgmiste võimalike sanktsioonide kehtestamise mõttekuse, tõhususe ja mõju kohta:

—

karistused, mis peavad hõlmama kannatanule kahju hüvitamist;

| — | haldustrahvid (näiteks (vastavalt soovitusele 2) mitteteavitamise, kohustusliku teatise esitamata jätmise või sugude lõikes tehtud palgaanalüüsi ja hindamise puudumise korral), mida nõuavad töökaitseinspektsioonid või võrdõiguslikkuse pädevad asutused; |
| --- | --- |

—

haldustrahvid (näiteks (vastavalt soovitusele 2) mitteteavitamise, kohustusliku teatise esitamata jätmise või sugude lõikes tehtud palgaanalüüsi ja hindamise puudumise korral), mida nõuavad töökaitseinspektsioonid või võrdõiguslikkuse pädevad asutused;

| — | riiklike hüvitiste, toetuste (sealhulgas liikmesriikide hallatavad ELi rahalised vahendid) saamise ja riigihankemenetluses osalemise õigusest ilmajätmine, nagu on juba ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ, ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (4). |
| --- | --- |

—

riiklike hüvitiste, toetuste (sealhulgas liikmesriikide hallatavad ELi rahalised vahendid) saamise ja riigihankemenetluses osalemise õigusest ilmajätmine, nagu on juba ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ, ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (4).

| — | õigusrikkujate nimede avalikustamine. |
| --- | --- |

—

õigusrikkujate nimede avalikustamine.

Soovitus 9:
     
  Liidu ÕIGUSAKTIDE JA POLIITIKA ÜHTLUSTAMINE

| 9.1. | Üheks valdkonnaks, kus kiire tegutsemine on vajalik, on osalise tööajaga töötamine, mis näib põhjustavat karistavaid palgatingimusi. Seetõttu vajab hindamist ja vajaduse korral läbivaatamist direktiiv 97/81/EÜ, milles nõutakse täistööajaga ja osalise tööajaga töötajate võrdset kohtlemist, samuti konkreetsemaid ja tõhusamaid meetmeid kollektiivlepingutes. |
| --- | --- |

9.1.

Üheks valdkonnaks, kus kiire tegutsemine on vajalik, on osalise tööajaga töötamine, mis näib põhjustavat karistavaid palgatingimusi. Seetõttu vajab hindamist ja vajaduse korral läbivaatamist direktiiv 97/81/EÜ, milles nõutakse täistööajaga ja osalise tööajaga töötajate võrdset kohtlemist, samuti konkreetsemaid ja tõhusamaid meetmeid kollektiivlepingutes.

| 9.2. | Tööhõivesuunistesse tuleks kiiresti lisada konkreetne eesmärk vähendada palgaerinevusi, võttes muu hulgas arvesse juurdepääsu kutsealasele koolitusele ning naiste kvalifikatsiooni ja oskuste tunnustamist. |
| --- | --- |

9.2.

Tööhõivesuunistesse tuleks kiiresti lisada konkreetne eesmärk vähendada palgaerinevusi, võttes muu hulgas arvesse juurdepääsu kutsealasele koolitusele ning naiste kvalifikatsiooni ja oskuste tunnustamist.

---

(1)  EÜT L 45, 19.2.1975, lk 19.

(2)  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond: „Soolise palgaerinevusega seotud olukorra parandamine: valitsuse ja sotsiaalpartnerite meetmed”, 5. märts 2010, lk 30.

(3)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

(4)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/85 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/85

---

Neljapäev, 24. mai 2012Šveitsi kehtestatud kvoodid seoses elamislubade andmisega Poola, Leedu, Läti, Eesti, Sloveenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari kodanikele

P7_TA(2012)0226

Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon Šveitsi kehtestatud kvootide kohta seoses elamislubade andmisega Poola, Leedu, Läti, Eesti, Sloveenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari kodanikele (2012/2661(RSP))

2013/C 264 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud vabakaubanduslepingut (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud vabakaubanduslepingut (1),

| — | võttes arvesse 21. juuni 1999. aastal ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud isikute vaba liikumist käsitlevat lepingut (2) ning eriti selle I lisa isikute vaba liikumise kohta ja III lisa kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. juuni 1999. aastal ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud isikute vaba liikumist käsitlevat lepingut (2) ning eriti selle I lisa isikute vaba liikumise kohta ja III lisa kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise kohta,

| — | võttes arvesse 26. oktoobri 2004. aasta protokolli ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu juurde seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise tõttu Euroopa Liiduga (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. oktoobri 2004. aasta protokolli ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu juurde seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise tõttu Euroopa Liiduga (3),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu 27. mai 2008. aasta protokolli, mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu 27. mai 2008. aasta protokolli, mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni „Euroopa Majanduspiirkond ja Šveits ning takistused siseturu täielikul rakendamisel” (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni „Euroopa Majanduspiirkond ja Šveits ning takistused siseturu täielikul rakendamisel” (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2010. aasta järeldusi ELi ja EFTA riikide suhete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2010. aasta järeldusi ELi ja EFTA riikide suhete kohta,

| — | võttes arvesse Šveitsi Liidunõukogu 18. mai 2012. aasta otsust kohaldada seoses kaheksa ELi liikmesriigiga kaitseklauslit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Šveitsi Liidunõukogu 18. mai 2012. aasta otsust kohaldada seoses kaheksa ELi liikmesriigiga kaitseklauslit,

| — | võttes arvesse 14. mail 2012. aastal ja 16. mail 2012. aastal komisjonile esitatud küsimusi, mis puudutasid Šveitsi kehtestatud kvoote seoses elamislubade andmisega Poola, Leedu, Läti, Eesti, Sloveenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari kodanikele (O-000113/2012 – B7-0115/2012 ja O-000115/2012 – B7-0116/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. mail 2012. aastal ja 16. mail 2012. aastal komisjonile esitatud küsimusi, mis puudutasid Šveitsi kehtestatud kvoote seoses elamislubade andmisega Poola, Leedu, Läti, Eesti, Sloveenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari kodanikele (O-000113/2012 – B7-0115/2012 ja O-000115/2012 – B7-0116/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Šveitsi Liidunõukogu otsustas Poola, Leedu, Läti, Eesti, Sloveenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari kodanikele kuni viieks aastaks antavatele B-kategooria elamislubadele kehtestada alates 2012. aasta 1. maist arvulise piirangu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Šveitsi Liidunõukogu otsustas Poola, Leedu, Läti, Eesti, Sloveenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari kodanikele kuni viieks aastaks antavatele B-kategooria elamislubadele kehtestada alates 2012. aasta 1. maist arvulise piirangu;

| B. | arvestades, et otsuse tegemisel toetusid Šveitsi ametivõimud 1999. aasta lepingu artiklis 10 sätestatud nn kaitseklauslile, millega lubatakse neil ajutisi piiranguid kehtestada, kui mingil aastal ületab väljastatud elamislubade arv eelmise kolme aasta keskmise vähemalt 10 %; arvestades, et Šveitsi ametivõimude väitel on nimetatud kaheksa Euroopa Liidu liikmesriigi kodanike puhul tegemist just sellise olukorraga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et otsuse tegemisel toetusid Šveitsi ametivõimud 1999. aasta lepingu artiklis 10 sätestatud nn kaitseklauslile, millega lubatakse neil ajutisi piiranguid kehtestada, kui mingil aastal ületab väljastatud elamislubade arv eelmise kolme aasta keskmise vähemalt 10 %; arvestades, et Šveitsi ametivõimude väitel on nimetatud kaheksa Euroopa Liidu liikmesriigi kodanike puhul tegemist just sellise olukorraga;

| C. | arvestades, et 1999. aasta lepingu artiklis 10 sätestatud kaitseklauslis, millele Šveitsi ametivõimud toetusid, ei ole sätestatud, et elamislubade arvu või kvoodi ülempiiri arvutamisel tuleks vahet teha kodakondsuse alusel, vaid on viidatud Euroopa Ühenduse töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 1999. aasta lepingu artiklis 10 sätestatud kaitseklauslis, millele Šveitsi ametivõimud toetusid, ei ole sätestatud, et elamislubade arvu või kvoodi ülempiiri arvutamisel tuleks vahet teha kodakondsuse alusel, vaid on viidatud Euroopa Ühenduse töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele;

| D. | arvestades, et vastavalt 2004. aasta protokollile kohaldas Šveits nende kaheksa ELiga 2004. aastal ühinenud liikmesriigi kodanike suhtes arvulisi piiranguid kuni 30. aprillini 2011. aastal; arvestades, et pärast üleminekuperioodi kohaldatakse 1999. aasta lepingu artikli 10 lõiget 4; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt 2004. aasta protokollile kohaldas Šveits nende kaheksa ELiga 2004. aastal ühinenud liikmesriigi kodanike suhtes arvulisi piiranguid kuni 30. aprillini 2011. aastal; arvestades, et pärast üleminekuperioodi kohaldatakse 1999. aasta lepingu artikli 10 lõiget 4;

| E. | arvestades, et olukorda tuleb vaadelda laiemas kontekstis, sest Šveitsi ametivõimud on võtnud arvukalt meetmeid, mis seavad ohtu kahepoolsete lepingute rakendamisel saavutatu ja mille pärast parlament väljendas muret juba 2010. aasta septembri resolutsioonis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et olukorda tuleb vaadelda laiemas kontekstis, sest Šveitsi ametivõimud on võtnud arvukalt meetmeid, mis seavad ohtu kahepoolsete lepingute rakendamisel saavutatu ja mille pärast parlament väljendas muret juba 2010. aasta septembri resolutsioonis;

| F. | arvestades, et Šveits on võtnud arvukalt isikute vaba liikumist käsitlevat lepingut täiendavaid nn tugimeetmeid, mis võivad takistada ELi ettevõtjatel, eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel Šveitsis teenuseid osutamast, ning arvestades, et Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt on paljud nendest tugimeetmetest kohaldatavad ainult sel juhul, kui need on proportsionaalsed kaitsega, mille nad üldsusele annavad ja mida teenuseosutaja päritoluriigi õiguses ei ole juba ette nähtud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Šveits on võtnud arvukalt isikute vaba liikumist käsitlevat lepingut täiendavaid nn tugimeetmeid, mis võivad takistada ELi ettevõtjatel, eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel Šveitsis teenuseid osutamast, ning arvestades, et Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt on paljud nendest tugimeetmetest kohaldatavad ainult sel juhul, kui need on proportsionaalsed kaitsega, mille nad üldsusele annavad ja mida teenuseosutaja päritoluriigi õiguses ei ole juba ette nähtud;

| G. | arvestades, et mõned neist tugimeetmetest ei ole seatud eesmärgiga proportsionaalsed; selliste meetmete hulka kuulub 8-päevase ooteajaga etteteatamise kohustus, nõue katta osa kolmepoolsete komisjonide tööga seotud kuludest ning piiriüleseid teenuseid pakkuvatele välismaistele ettevõtjatele seatud kohustus esitada tagatis finantsalaste kohustuste täitmise kohta; arvestades, et need meetmed tekitavad eriti suuri takistusi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes soovivad Šveitsis teenuseid osutada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mõned neist tugimeetmetest ei ole seatud eesmärgiga proportsionaalsed; selliste meetmete hulka kuulub 8-päevase ooteajaga etteteatamise kohustus, nõue katta osa kolmepoolsete komisjonide tööga seotud kuludest ning piiriüleseid teenuseid pakkuvatele välismaistele ettevõtjatele seatud kohustus esitada tagatis finantsalaste kohustuste täitmise kohta; arvestades, et need meetmed tekitavad eriti suuri takistusi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes soovivad Šveitsis teenuseid osutada;

| H. | arvestades, et Šveitsi ametivõimud otsustasid isikute vaba liikumist käsitleva lepingut rikkudes keelata Saksa ja Austria taksodel Šveitsi lennujaamadest sõitjaid peale võtta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Šveitsi ametivõimud otsustasid isikute vaba liikumist käsitleva lepingut rikkudes keelata Saksa ja Austria taksodel Šveitsi lennujaamadest sõitjaid peale võtta;

| I. | arvestades, et neid probleeme on Šveitsiga isikute vaba liikumist käsitleva lepingu alusel loodud ühiskomitees korduvalt arutatud; arvestades, et ühiskomitee ei ole neid probleeme suutnud lahendada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et neid probleeme on Šveitsiga isikute vaba liikumist käsitleva lepingu alusel loodud ühiskomitees korduvalt arutatud; arvestades, et ühiskomitee ei ole neid probleeme suutnud lahendada;

| J. | arvestades, et selleks, et isikute vaba liikumist käsitlev leping isikute vaba liikumist puudutavas ELi õiguses toimuvate muutustega kooskõlla viia, võib lepingus vaid väheseid piiratud muudatusi teha; arvestades, et puudub ELis ja Euroopa Majanduspiirkonnas kasutatavale mehhanismile sarnanev mehhanism, millega isikute vaba liikumist käsitleva lepingu täitmise üle tõhusat järelevalvet pidada ja seda erapooletult kontrollida; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et selleks, et isikute vaba liikumist käsitlev leping isikute vaba liikumist puudutavas ELi õiguses toimuvate muutustega kooskõlla viia, võib lepingus vaid väheseid piiratud muudatusi teha; arvestades, et puudub ELis ja Euroopa Majanduspiirkonnas kasutatavale mehhanismile sarnanev mehhanism, millega isikute vaba liikumist käsitleva lepingu täitmise üle tõhusat järelevalvet pidada ja seda erapooletult kontrollida;

Šveitsi kehtestatud kvoodid seoses elamislubade andmisega ELi kodanikele

| 1. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et Šveitsi ametivõimud otsustasid kaheksa ELiga 2004. aastal ühinenud liikmesriigi kodanikele antavate pikaajaliste elamislubade arvule taas piirangu kehtestada ning seega isikute vaba liikumisele, mis on ette nähtud ELiga 1999. aastal sõlmitud lepinguga, piiranguid seada; |
| --- | --- |

1.

peab äärmiselt kahetsusväärseks, et Šveitsi ametivõimud otsustasid kaheksa ELiga 2004. aastal ühinenud liikmesriigi kodanikele antavate pikaajaliste elamislubade arvule taas piirangu kehtestada ning seega isikute vaba liikumisele, mis on ette nähtud ELiga 1999. aastal sõlmitud lepinguga, piiranguid seada;

| 2. | peab seda otsust diskrimineerivaks ja ebaseaduslikuks, sest Šveitsi ja ELi vahelistes lepingutes puudub kodakondsuse põhjal vahe tegemiseks õiguslik alus; nõuab tungivalt, et Šveitsi ametivõimud vaataksid oma otsuse läbi ja lõpetaksid kaitseklausli kohaldamise; |
| --- | --- |

2.

peab seda otsust diskrimineerivaks ja ebaseaduslikuks, sest Šveitsi ja ELi vahelistes lepingutes puudub kodakondsuse põhjal vahe tegemiseks õiguslik alus; nõuab tungivalt, et Šveitsi ametivõimud vaataksid oma otsuse läbi ja lõpetaksid kaitseklausli kohaldamise;

| 3. | märgib, et tingimused 2004. aasta protokolliga täiendatud 1999. aasta lepingu artikli 10 lõike 4 kohaldamiseks ei ole täidetud; |
| --- | --- |

3.

märgib, et tingimused 2004. aasta protokolliga täiendatud 1999. aasta lepingu artikli 10 lõike 4 kohaldamiseks ei ole täidetud;

| 4. | tunneb heameelt kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni asepresidendi kiire ja otsustava avalduse üle, milles ta palub oma talitustel teha kõik võimaliku, et Šveitsi ametivõimud oma otsuse tühistaksid; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni asepresidendi kiire ja otsustava avalduse üle, milles ta palub oma talitustel teha kõik võimaliku, et Šveitsi ametivõimud oma otsuse tühistaksid;

| 5. | märgib, et 2008. aasta II protokolliga andis Šveits vaba liikumise õiguse ka Bulgaaria ja Rumeenia kodanikele; peab kahetsusväärseks, et lepingus on ette nähtud kuni seitsmeaastane üleminekuperiood; peab kahetsusväärseks, et 2011. aasta mais otsustas Šveitsi valitsus pikendada Bulgaaria ja Rumeenia kodanike suhtes kohaldatavat üleminekuperioodi 2014. aasta 31. maini; |
| --- | --- |

5.

märgib, et 2008. aasta II protokolliga andis Šveits vaba liikumise õiguse ka Bulgaaria ja Rumeenia kodanikele; peab kahetsusväärseks, et lepingus on ette nähtud kuni seitsmeaastane üleminekuperiood; peab kahetsusväärseks, et 2011. aasta mais otsustas Šveitsi valitsus pikendada Bulgaaria ja Rumeenia kodanike suhtes kohaldatavat üleminekuperioodi 2014. aasta 31. maini;

| 6. | on seisukohal, et selle asemel, et praeguses raamistikus piiranguid kehtestada, peaksid mõlemad pooled isikute vaba liikumise edasiseks hõlbustamiseks välja töötama asjakohasema, tõhusama ja paindlikuma koostöösüsteemi; palub komisjonil seda küsimust esimesel võimaluse Šveitsi ametivõimudega arutada ning võtta see lepinguga loodud ühiskomitee järgmise koosoleku päevakorda; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et selle asemel, et praeguses raamistikus piiranguid kehtestada, peaksid mõlemad pooled isikute vaba liikumise edasiseks hõlbustamiseks välja töötama asjakohasema, tõhusama ja paindlikuma koostöösüsteemi; palub komisjonil seda küsimust esimesel võimaluse Šveitsi ametivõimudega arutada ning võtta see lepinguga loodud ühiskomitee järgmise koosoleku päevakorda;

Ühtse turu täielikku väljakujundamist takistavad asjaolud

| 7. | palub komisjonil teada anda, mida on pärast parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni vastuvõtmist ette võetud, et lahendada tugimeetmete probleem, mille tagajärjel on ELi väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel keeruline Šveitsis teenuseid osutada, ning veenda Šveitsi ametivõime tühistama õigusakte, millega nõutakse piiriüleseid teenuseid osutavatelt välismaistelt ettevõtjatelt finantsalaste kohustuste täitmise kohta tagatise esitamist; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil teada anda, mida on pärast parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni vastuvõtmist ette võetud, et lahendada tugimeetmete probleem, mille tagajärjel on ELi väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel keeruline Šveitsis teenuseid osutada, ning veenda Šveitsi ametivõime tühistama õigusakte, millega nõutakse piiriüleseid teenuseid osutavatelt välismaistelt ettevõtjatelt finantsalaste kohustuste täitmise kohta tagatise esitamist;

| 8. | väljendab muret selle pärast, et Šveitsi Liidunõukogu otsustas kaaluda täiendavaid tugimeetmeid; |
| --- | --- |

8.

väljendab muret selle pärast, et Šveitsi Liidunõukogu otsustas kaaluda täiendavaid tugimeetmeid;

| 9. | väljendab veel kord muret Šveitsi lennujaamades valitseva olukorra pärast, kus Saksa ja Austria taksodel on Šveitsi ametivõimude keelu tõttu keelatud sõitjaid peale võtta, ning nõuab tungivalt, et komisjon teeks kindlaks, kas selline keeld on kooskõlas isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga; |
| --- | --- |

9.

väljendab veel kord muret Šveitsi lennujaamades valitseva olukorra pärast, kus Saksa ja Austria taksodel on Šveitsi ametivõimude keelu tõttu keelatud sõitjaid peale võtta, ning nõuab tungivalt, et komisjon teeks kindlaks, kas selline keeld on kooskõlas isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga;

| 10. | peab kahetsusväärseks, et lepingus ei ole arvesse võetud direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil; nõuab, et siseturuga seotud valdkondi puudutavate lepingute kooskõlla viimine ELi õigustikus toimuvate muutustega toimuks paindlikumalt; |
| --- | --- |

10.

peab kahetsusväärseks, et lepingus ei ole arvesse võetud direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil; nõuab, et siseturuga seotud valdkondi puudutavate lepingute kooskõlla viimine ELi õigustikus toimuvate muutustega toimuks paindlikumalt;

| 11. | on seisukohal, et Šveitsi edasiseks osalemiseks ühtsel turul peavad eeskirjad tagama mõlema poole ettevõtjatele läbipaistvama ja stabiilsema keskkonna; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et Šveitsi edasiseks osalemiseks ühtsel turul peavad eeskirjad tagama mõlema poole ettevõtjatele läbipaistvama ja stabiilsema keskkonna;

| 12. | nõuab, et astutaks uusi samme selleks, et leida horisontaalsed lahendused sellele, kuidas tagada lepingute paindlik kohandamine muutuva õigustikuga, lepingute ühtne tõlgendamine, sõltumatud järelevalve- ja erapooletud kontrollimehhanismid, ühtne vaidluste lahendamise mehhanism, otsustussüsteemi läbipaistvus ning ühiskomiteede vaheline teabevahetus; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et astutaks uusi samme selleks, et leida horisontaalsed lahendused sellele, kuidas tagada lepingute paindlik kohandamine muutuva õigustikuga, lepingute ühtne tõlgendamine, sõltumatud järelevalve- ja erapooletud kontrollimehhanismid, ühtne vaidluste lahendamise mehhanism, otsustussüsteemi läbipaistvus ning ühiskomiteede vaheline teabevahetus;

| 13. | rõhutab, et õigusaktide täitmise kontrollimise mehhanismid, mis pakuvad liikmesriikide mehhanismidega võrreldes suuremaid võimalusi, on siseturu sujuvaks toimimiseks väga olulised; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et õigusaktide täitmise kontrollimise mehhanismid, mis pakuvad liikmesriikide mehhanismidega võrreldes suuremaid võimalusi, on siseturu sujuvaks toimimiseks väga olulised;

| 14. | väljendab valmisolekut toetada ELi ja Šveitsi vaheliste suhete süvendamist mõlemat poolt puudutavate probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

14.

väljendab valmisolekut toetada ELi ja Šveitsi vaheliste suhete süvendamist mõlemat poolt puudutavate probleemide lahendamiseks;

*

* *

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  EÜT L 300, 31.12.1972, lk 189.

(2)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 6.

(3)  ELT L 89, 28.3.2006, lk 30.

(4)  ELT L 124, 20.5.2009, lk 53.

(5)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 18.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/88 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/88

---

Neljapäev, 24. mai 2012Venezuela võimalik lahkumine üleameerikalisest inimõiguste komisjonist

P7_TA(2012)0227

Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon Venezuela võimaliku väljaastumise kohta Ameerika Inimõiguste Komisjonist (2012/2653(RSP))

2013/C 264 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venezuela kohta, nimelt 24. mai 2007. aasta resolutsiooni telekanali Radio Caracas TV juhtumi kohta, (1)23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valimisõiguse äravõtmise juhtumite kohta, (2)7. mai 2009. aasta resolutsiooni Manuel Rosalese juhtumi kohta, (3)11. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Venezuela kohta (4) ja 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni María Lourdes Afiuni juhtumi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venezuela kohta, nimelt 24. mai 2007. aasta resolutsiooni telekanali Radio Caracas TV juhtumi kohta, (1)23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valimisõiguse äravõtmise juhtumite kohta, (2)7. mai 2009. aasta resolutsiooni Manuel Rosalese juhtumi kohta, (3)11. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Venezuela kohta (4) ja 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni María Lourdes Afiuni juhtumi kohta (5),

| — | võttes arvesse Ameerika inimeste õiguste ja kohustuste 1948. aasta deklaratsiooni, mis tähistab ametlikult üleameerikalise inimõiguste kaitse süsteemi algust, ning võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni (IACHR) – mille osaline Venezuela on olnud alates 1977. aastast – loomist Ameerika Riikide Organisatsiooni (ARO) poolt 1959. aastal ja IACHRi põhikirjajärgset asutamist 1979. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika inimeste õiguste ja kohustuste 1948. aasta deklaratsiooni, mis tähistab ametlikult üleameerikalise inimõiguste kaitse süsteemi algust, ning võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni (IACHR) – mille osaline Venezuela on olnud alates 1977. aastast – loomist Ameerika Riikide Organisatsiooni (ARO) poolt 1959. aastal ja IACHRi põhikirjajärgset asutamist 1979. aastal,

| — | võttes arvesse, et 1979. aastal loodi Ameerika Inimõiguste Kohus, mille liige Venezuela on olnud alates 1981. aastast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 1979. aastal loodi Ameerika Inimõiguste Kohus, mille liige Venezuela on olnud alates 1981. aastast,

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste kaitsjaid toetava ELi poliitika kohta (6) ning 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste kaitsjaid toetava ELi poliitika kohta (6) ning 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (7),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemkomissari pressiesindaja Rupert Colville’i poolt 4. mail 2012. aastal väljendatud muret Venezuela võimaliku Ameerika Inimõiguste Komisjonist väljaastumise pärast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemkomissari pressiesindaja Rupert Colville’i poolt 4. mail 2012. aastal väljendatud muret Venezuela võimaliku Ameerika Inimõiguste Komisjonist väljaastumise pärast,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ARO lõi riiklike kohtusüsteemide ebatõhusa töö täiendamiseks ja korrigeerimiseks oma piirkondliku inimõiguste süsteemi, kuhu kuuluvad Ameerika Inimõiguste Komisjon, mis asutati 1959. aastal, ning Ameerika Inimõiguste Kohus, mis asutati 1979. aastal ning mille otsused põhinevad inimõiguste Ameerika konventsioonil ehk San José paktil, mis jõustus 1978. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ARO lõi riiklike kohtusüsteemide ebatõhusa töö täiendamiseks ja korrigeerimiseks oma piirkondliku inimõiguste süsteemi, kuhu kuuluvad Ameerika Inimõiguste Komisjon, mis asutati 1959. aastal, ning Ameerika Inimõiguste Kohus, mis asutati 1979. aastal ning mille otsused põhinevad inimõiguste Ameerika konventsioonil ehk San José paktil, mis jõustus 1978. aastal;

| B. | arvestades, et Ameerika inimeste õiguste ja kohustuste 1948. aasta deklaratsioonis loetakse ARO aluspõhimõtete hulka „üksikisiku põhiõigused”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ameerika inimeste õiguste ja kohustuste 1948. aasta deklaratsioonis loetakse ARO aluspõhimõtete hulka „üksikisiku põhiõigused”;

| C. | arvestades, et inimõiguste Ameerika konventsiooni on praeguseks ratifitseerinud 24 ARO 34 liikmest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimõiguste Ameerika konventsiooni on praeguseks ratifitseerinud 24 ARO 34 liikmest;

| D. | arvestades, et Venezuela on inimõiguste Ameerika konventsiooni osaline ja praegu IACHRi liige ning kuulub konventsiooni sätete tõlgendamise ja jõustamise eest vastutava Ameerika Inimõiguste Kohtu jurisdiktsiooni alla; arvestades, et Venezuela osaleb ÜRO inimõiguste nõukogu mehhanismides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venezuela on inimõiguste Ameerika konventsiooni osaline ja praegu IACHRi liige ning kuulub konventsiooni sätete tõlgendamise ja jõustamise eest vastutava Ameerika Inimõiguste Kohtu jurisdiktsiooni alla; arvestades, et Venezuela osaleb ÜRO inimõiguste nõukogu mehhanismides;

| E. | arvestades, et 2. mail 2012. aastal teatas president Chávez riikliku komisjoni loomisest, mille eesmärk on hinnata IACHRist väljaastumise võimalust; arvestades, et 3. mail 2012. aastal kutsus Venezuela välisminister teiste piirkonna riikide valitsusi üles sedasama tegema; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2. mail 2012. aastal teatas president Chávez riikliku komisjoni loomisest, mille eesmärk on hinnata IACHRist väljaastumise võimalust; arvestades, et 3. mail 2012. aastal kutsus Venezuela välisminister teiste piirkonna riikide valitsusi üles sedasama tegema;

| F. | arvestades, et aastatel 1970–2011 puudutasid Venezuelat neli IACHRi otsust, ning arvestades, et Ameerika Inimõiguste Kohus on teinud aastatel 2004–2012 otsuse 12 kohtuasjas; arvestades, et ARO on teinud Venezuelale IACHRi kaudu mitmel korral hoiatuse sõnavabaduse, inimeste turvalisuse ja karistamatuse ning poliitiliste õiguste rikkumise pärast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aastatel 1970–2011 puudutasid Venezuelat neli IACHRi otsust, ning arvestades, et Ameerika Inimõiguste Kohus on teinud aastatel 2004–2012 otsuse 12 kohtuasjas; arvestades, et ARO on teinud Venezuelale IACHRi kaudu mitmel korral hoiatuse sõnavabaduse, inimeste turvalisuse ja karistamatuse ning poliitiliste õiguste rikkumise pärast;

| G. | arvestades, et viimasel paaril aastal on Venezuela mitmel puhul kritiseerinud IACHRi ja Ameerika Inimõiguste Kohut ning on korduvalt ähvardanud välja astuda, väites et IACHR on erapoolik ning kohaldab topeltstandardeid; arvestades, et esimest korda on Venezuela astunud tõsiseid samme väljaastumise suunas; arvestades, et alates 2002. aastast on Venezuela lükanud tagasi kõik IACHRi taotlused riiki külastada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viimasel paaril aastal on Venezuela mitmel puhul kritiseerinud IACHRi ja Ameerika Inimõiguste Kohut ning on korduvalt ähvardanud välja astuda, väites et IACHR on erapoolik ning kohaldab topeltstandardeid; arvestades, et esimest korda on Venezuela astunud tõsiseid samme väljaastumise suunas; arvestades, et alates 2002. aastast on Venezuela lükanud tagasi kõik IACHRi taotlused riiki külastada;

| H. | arvestades, et EP resolutsioonide sisu, eriti nende puhul, kus käsitleti opositsioonijuhtidelt valimisõiguse äravõtmise juhtumeid ja poliitilise tagakiusamise akte, nagu RCTV sulgemine, on kinnitatud IACHRi mitmete otsuste ja soovitustega; arvestades, et nende ebasoodsate soovituste ning nende tähelepanuta või täitmata jätmise järel Venezuela ametivõimude poolt on president Chávez käivitanud mehhanismi riigi väljaastumiseks ülalnimetatud rahvusvahelisest organist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EP resolutsioonide sisu, eriti nende puhul, kus käsitleti opositsioonijuhtidelt valimisõiguse äravõtmise juhtumeid ja poliitilise tagakiusamise akte, nagu RCTV sulgemine, on kinnitatud IACHRi mitmete otsuste ja soovitustega; arvestades, et nende ebasoodsate soovituste ning nende tähelepanuta või täitmata jätmise järel Venezuela ametivõimude poolt on president Chávez käivitanud mehhanismi riigi väljaastumiseks ülalnimetatud rahvusvahelisest organist;

| I. | arvestades, et Venezuela Bolívari Vabariigi ülemkohtu esimees ja peaprokurör on mõlemad heaks kiitnud president Chávezi ettepaneku Venezuela IACHRist väljaastumiseks, mis väljendab selgelt ametivõimude ja eriti kohtuorganite täielikku allumist riigipea poliitilistele otsustele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Venezuela Bolívari Vabariigi ülemkohtu esimees ja peaprokurör on mõlemad heaks kiitnud president Chávezi ettepaneku Venezuela IACHRist väljaastumiseks, mis väljendab selgelt ametivõimude ja eriti kohtuorganite täielikku allumist riigipea poliitilistele otsustele;

| J. | arvestades, et IACHR – kõrgelt tunnustatud organ, millel on piirkonnas positiivne mõju – on olulisel määral aidanud suurel arvul inimõiguste rikkumiste ohvritel õiglust saavutada ning on etendanud keskset rolli eelnevalt mitmes piirkonna riigis valitsenud diktatuuridelt demokraatiale üleminekul; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et IACHR – kõrgelt tunnustatud organ, millel on piirkonnas positiivne mõju – on olulisel määral aidanud suurel arvul inimõiguste rikkumiste ohvritel õiglust saavutada ning on etendanud keskset rolli eelnevalt mitmes piirkonna riigis valitsenud diktatuuridelt demokraatiale üleminekul;

| K. | arvestades, et IACHR kui autonoomne vaekogu, mis koosneb seitsmest sõltumatust liikmest, kes tegutsevad isikuliselt, ilma konkreetset riiki esindamata, esitab kohtuasju Ameerika Inimõiguste Kohtule, palub ARO liikmesriikidel võtta ettevaatusabinõusid, et vältida korvamatut kahju inimõigustele rasketel ja pakilistel juhtudel, ning saab, analüüsib ja uurib individuaalseid kaebusi inimõiguste väidetavate rikkumiste kohta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et IACHR kui autonoomne vaekogu, mis koosneb seitsmest sõltumatust liikmest, kes tegutsevad isikuliselt, ilma konkreetset riiki esindamata, esitab kohtuasju Ameerika Inimõiguste Kohtule, palub ARO liikmesriikidel võtta ettevaatusabinõusid, et vältida korvamatut kahju inimõigustele rasketel ja pakilistel juhtudel, ning saab, analüüsib ja uurib individuaalseid kaebusi inimõiguste väidetavate rikkumiste kohta;

| L. | arvestades, et piirkondlikud inimõiguste organisatsioonid etendavad väga olulist rolli inimõigustealaste mehhanismide edendamisel ja kaitsmisel ning tugevdavad üldisi inimõiguste standardeid ja lepinguid, nagu seda on korduvalt tunnustanud ÜRO Peaassamblee ja selle inimõiguste nõukogu ning VVOd ja inimõiguste kaitsjad; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et piirkondlikud inimõiguste organisatsioonid etendavad väga olulist rolli inimõigustealaste mehhanismide edendamisel ja kaitsmisel ning tugevdavad üldisi inimõiguste standardeid ja lepinguid, nagu seda on korduvalt tunnustanud ÜRO Peaassamblee ja selle inimõiguste nõukogu ning VVOd ja inimõiguste kaitsjad;

| M. | arvestades, et oma põhikirja artikli 1 kohaselt on Ameerika Inimõiguste Kohus autonoomne kohtuasutus, mille eesmärk on kohaldada ja tõlgendada inimõiguste Ameerika konventsiooni; arvestades, et selle otsused on konventsioonile allakirjutanute jaoks siduvad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et oma põhikirja artikli 1 kohaselt on Ameerika Inimõiguste Kohus autonoomne kohtuasutus, mille eesmärk on kohaldada ja tõlgendada inimõiguste Ameerika konventsiooni; arvestades, et selle otsused on konventsioonile allakirjutanute jaoks siduvad;

| 1. | tunneb muret Venezuela avalduse pärast, milles teatatakse riikliku komisjoni loomisest, et hinnata IACHRist väljaastumise võimalust, ning kutsub Venezuela ametivõime üles seda seisukohta uuesti kaaluma; |
| --- | --- |

1.

tunneb muret Venezuela avalduse pärast, milles teatatakse riikliku komisjoni loomisest, et hinnata IACHRist väljaastumise võimalust, ning kutsub Venezuela ametivõime üles seda seisukohta uuesti kaaluma;

| 2. | kardab, et väljaastumine Ameerika inimõiguste organisatsioonide süsteemist võib tuua kaasa Venezuela isolatsiooni ning inimõiguste olukord riigis võib veelgi halveneda; |
| --- | --- |

2.

kardab, et väljaastumine Ameerika inimõiguste organisatsioonide süsteemist võib tuua kaasa Venezuela isolatsiooni ning inimõiguste olukord riigis võib veelgi halveneda;

| 3. | julgustab Venezuela valitsust ning kõiki teisi selle piirkonna riike tunnustama ja järgima IACHRi otsuseid ja soovitusi teha koostööd piirkondlike ja rahvusvaheliste inimõiguste mehhanismidega, ning nõuab tungivalt, et nad ei võtaks meetmeid, mis nõrgestaksid inimõiguste kaitset; |
| --- | --- |

3.

julgustab Venezuela valitsust ning kõiki teisi selle piirkonna riike tunnustama ja järgima IACHRi otsuseid ja soovitusi teha koostööd piirkondlike ja rahvusvaheliste inimõiguste mehhanismidega, ning nõuab tungivalt, et nad ei võtaks meetmeid, mis nõrgestaksid inimõiguste kaitset;

| 4. | kiidab heaks kogu töö, mida IACHR on teinud eelkõige sõnavabaduse, põlisrahvaste õiguste, piinamise tõkestamise, sotsiaalsete õiguste ja naiste õiguste ning avalikkuse inimõigusi puudutava teadlikkuse tõstmisega seotud küsimustes selles piirkonnas, ning julgustab nimetatud komisjoni jätkama tööd, et saavutada inimõiguste täielik austamine; |
| --- | --- |

4.

kiidab heaks kogu töö, mida IACHR on teinud eelkõige sõnavabaduse, põlisrahvaste õiguste, piinamise tõkestamise, sotsiaalsete õiguste ja naiste õiguste ning avalikkuse inimõigusi puudutava teadlikkuse tõstmisega seotud küsimustes selles piirkonnas, ning julgustab nimetatud komisjoni jätkama tööd, et saavutada inimõiguste täielik austamine;

| 5. | toetab piirkondlikke inimõiguste organisatsioone kui rahvusvahelise inimõiguste süsteemi osa, ning kutsub ELi institutsioone üles suurendama oma üldist toetust Ameerika Inimõiguste Kohtule, IAHCRile ja konventsioonile; |
| --- | --- |

5.

toetab piirkondlikke inimõiguste organisatsioone kui rahvusvahelise inimõiguste süsteemi osa, ning kutsub ELi institutsioone üles suurendama oma üldist toetust Ameerika Inimõiguste Kohtule, IAHCRile ja konventsioonile;

| 6. | kutsub üles neid riike, kes ei ole veel seda teinud, ühinema kiiresti Ameerika inimõiguste süsteemiga ning selles täielikult osalema, tugevdades niiviisi selle süsteemi institutsioonilist mõjuvõimu; |
| --- | --- |

6.

kutsub üles neid riike, kes ei ole veel seda teinud, ühinema kiiresti Ameerika inimõiguste süsteemiga ning selles täielikult osalema, tugevdades niiviisi selle süsteemi institutsioonilist mõjuvõimu;

| 7. | kutsub Venezuela Bolívari Vabariigi valitsust üles järgima rahvusvahelisi ja piirkondlikke konventsioone ja hartasid, millele Venezuela on alla kirjutanud; tuletab meelde, et Venezuela põhiseaduse kohaselt on kõikide allkirjastatud rahvusvaheliste konventsioonide täitmine kohustuslik; |
| --- | --- |

7.

kutsub Venezuela Bolívari Vabariigi valitsust üles järgima rahvusvahelisi ja piirkondlikke konventsioone ja hartasid, millele Venezuela on alla kirjutanud; tuletab meelde, et Venezuela põhiseaduse kohaselt on kõikide allkirjastatud rahvusvaheliste konventsioonide täitmine kohustuslik;

| 8. | taunib Venezuela seadusandliku ja kohtuvõimu otsuseid toetada presidendi püüet astuda välja IACHRist, mis toob nähtavale võimude lahususe põhimõtte eiramise selles riigis ning seadusandliku ja kohtuvõimu täieliku allumise presidendi poliitilistele otsustele; |
| --- | --- |

8.

taunib Venezuela seadusandliku ja kohtuvõimu otsuseid toetada presidendi püüet astuda välja IACHRist, mis toob nähtavale võimude lahususe põhimõtte eiramise selles riigis ning seadusandliku ja kohtuvõimu täieliku allumise presidendi poliitilistele otsustele;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Venezuela Bolívari Vabariigi valitsusele. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Venezuela Bolívari Vabariigi valitsusele.

---

(1)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 484.

(2)  ELT C 15 E, 21.1.2010, lk 85.

(3)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 113.

(4)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 69.

(5)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 130.

(6)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 69.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0126.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/91

---

Neljapäev, 24. mai 2012Aserbaidžaan

P7_TA(2012)0228

Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Aserbaidžaanis (2012/2654(RSP))

2013/C 264 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Aserbaidžaanis, eelkõige inimõigusi käsitlevaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Aserbaidžaanis, eelkõige inimõigusi käsitlevaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi–Aserbaidžaani assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi–Aserbaidžaani assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (1),

| — | võttes arvesse 1999. aastal jõustunud Euroopa ühenduste ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut ning kahe poole vahel käimasolevaid läbirääkimisi uue assotsieerimislepingu sõlmimiseks, mis asendaks varasema lepingu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1999. aastal jõustunud Euroopa ühenduste ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut ning kahe poole vahel käimasolevaid läbirääkimisi uue assotsieerimislepingu sõlmimiseks, mis asendaks varasema lepingu,

| — | võttes arvesse 15. mai 2012. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Euroopa uue naabruspoliitika rakendamise tulemused”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. mai 2012. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Euroopa uue naabruspoliitika rakendamise tulemused”,

| — | võttes arvesse uut riiklikku tegevuskava inimõiguste ja vabaduste kaitse tõhustamise kohta Aserbaidžaani Vabariigis, mille Aserbaidžaani president 27. detsembril 2011. aastal heaks kiitis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uut riiklikku tegevuskava inimõiguste ja vabaduste kaitse tõhustamise kohta Aserbaidžaani Vabariigis, mille Aserbaidžaani president 27. detsembril 2011. aastal heaks kiitis,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Aserbaidžaan osaleb aktiivselt Euroopa naabruspoliitikas ja idapartnerluses ning on kohustunud järgima demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, mis on nende kahe algatuse kesksed väärtused; arvestades, et sellele vaatamata ja hoolimata Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas sisalduvatest kohustustest on inimõiguste üldine olukord Aserbaidžaanis viimaste aastate vältel pidevalt halvenenud: see avaldub valitsusväliste organisatsioonide ja sõltumatu meedia üha surema surve alla seadmises ja hirmutamises, mistõttu opositsiooni esindajaid, inimõiguslasi, noori ja sotsiaalvõrgustike aktiviste on vallanud üldine hirm ning ajakirjanikud on sunnitud enesetsensuurile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Aserbaidžaan osaleb aktiivselt Euroopa naabruspoliitikas ja idapartnerluses ning on kohustunud järgima demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, mis on nende kahe algatuse kesksed väärtused; arvestades, et sellele vaatamata ja hoolimata Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas sisalduvatest kohustustest on inimõiguste üldine olukord Aserbaidžaanis viimaste aastate vältel pidevalt halvenenud: see avaldub valitsusväliste organisatsioonide ja sõltumatu meedia üha surema surve alla seadmises ja hirmutamises, mistõttu opositsiooni esindajaid, inimõiguslasi, noori ja sotsiaalvõrgustike aktiviste on vallanud üldine hirm ning ajakirjanikud on sunnitud enesetsensuurile;

| B. | arvestades, et 15. mail 2012. aastal ajas politsei laiali riigi pealinnas Bakuus toimunud rahumeelse meeleavalduse, millel nõuti poliitvangide vabastamist enne seda, kui Aserbaidžaan hakkab 26. mail 2012. aastal võõrustama Eurovisiooni lauluvõistlust; arvestades, et vägivalla kasutamine rahumeelsete meeleavaldajate vastu on Aserbaidžaani ametivõimude käitumismuster, mis annab märku sellest, et Aserbaidžaan ei täida ELi suhtes ning Euroopa Nõukogu ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) raames võetud kohustusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 15. mail 2012. aastal ajas politsei laiali riigi pealinnas Bakuus toimunud rahumeelse meeleavalduse, millel nõuti poliitvangide vabastamist enne seda, kui Aserbaidžaan hakkab 26. mail 2012. aastal võõrustama Eurovisiooni lauluvõistlust; arvestades, et vägivalla kasutamine rahumeelsete meeleavaldajate vastu on Aserbaidžaani ametivõimude käitumismuster, mis annab märku sellest, et Aserbaidžaan ei täida ELi suhtes ning Euroopa Nõukogu ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) raames võetud kohustusi;

| C. | arvestades, et sõltumatuid ajakirjanikke, inimõiguslasi ja teisi isikuid, kes on püüdnud väljendada oma seisukohti, uurida üldist huvi pakkuvaid küsimusi või kritiseerida Aserbaidžaani valitsust, on rünnatud, ahistatud, ähvardatud või vangistatud, seejuures on eriti murettekitavad ajakirjanike Idrak Abbasovi ja Khadija Ismailova juhtumid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sõltumatuid ajakirjanikke, inimõiguslasi ja teisi isikuid, kes on püüdnud väljendada oma seisukohti, uurida üldist huvi pakkuvaid küsimusi või kritiseerida Aserbaidžaani valitsust, on rünnatud, ahistatud, ähvardatud või vangistatud, seejuures on eriti murettekitavad ajakirjanike Idrak Abbasovi ja Khadija Ismailova juhtumid;

| D. | arvestades, et opositsioonipartei Rahvarinne liige ja aktivist Elnur Mecidli vabastati vangist 16. mail 2012. aastal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et opositsioonipartei Rahvarinne liige ja aktivist Elnur Mecidli vabastati vangist 16. mail 2012. aastal;

| E. | arvestades, et 26. mail 2012. aastal Bakuus toimuv 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus peaks olema Aserbaidžaani jaoks võimalus näidata oma pühendumist demokraatiale ja inimõiguste austamisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 26. mail 2012. aastal Bakuus toimuv 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus peaks olema Aserbaidžaani jaoks võimalus näidata oma pühendumist demokraatiale ja inimõiguste austamisele;

| F. | arvestades, et arendusprojektide teostamise nimel on sajad kinnisasjad sundvõõrandatud läbipaistmatult ja aruandluskohustuseta ning tuhanded eluasemeomanikud Bakuus sunniviisiliselt kodust välja tõstetud, sealhulgas riigilipuväljaku kõrval asuvas piirkonnas, kus asub Bakuu Kristallpalee, kus muude tulevaste ürituste seas toimub ka 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et arendusprojektide teostamise nimel on sajad kinnisasjad sundvõõrandatud läbipaistmatult ja aruandluskohustuseta ning tuhanded eluasemeomanikud Bakuus sunniviisiliselt kodust välja tõstetud, sealhulgas riigilipuväljaku kõrval asuvas piirkonnas, kus asub Bakuu Kristallpalee, kus muude tulevaste ürituste seas toimub ka 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus;

| G. | arvestades, et ajakirjandusvabadust ja massiteabevahendite vabadust rikutakse pidevalt; arvestades, et piiranguteta digitaalne vabadus, sealhulgas sõnavabadus ja kogunemisvabadus internetis ei ole praktikas tegelikult tagatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ajakirjandusvabadust ja massiteabevahendite vabadust rikutakse pidevalt; arvestades, et piiranguteta digitaalne vabadus, sealhulgas sõnavabadus ja kogunemisvabadus internetis ei ole praktikas tegelikult tagatud;

| H. | arvestades, et Aserbaidžaanist on saanud ajavahemikuks 2012–2013 ÜRO Julgeolekunõukogu ajutine liige ja riik on võtnud endale kohustuse austada ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis välja toodud väärtusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Aserbaidžaanist on saanud ajavahemikuks 2012–2013 ÜRO Julgeolekunõukogu ajutine liige ja riik on võtnud endale kohustuse austada ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis välja toodud väärtusi;

| I. | arvestades, et Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu liige ning ühinenud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu liige ning ühinenud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga,

| 1. | palub Aserbaidžaani ametivõimudel viivitamata lõpetada sõnavabadust ja kogunemisvabadust piirav tegevus, kuna see on kokkusobimatu Aserbaidžaani võetud kohustustega demokraatia ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

1.

palub Aserbaidžaani ametivõimudel viivitamata lõpetada sõnavabadust ja kogunemisvabadust piirav tegevus, kuna see on kokkusobimatu Aserbaidžaani võetud kohustustega demokraatia ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse valdkonnas;

| 2. | mõistab hukka ajalehe Zerkalo ning ajakirjanike vabaduse ja ohutuse instituudi ajakirjaniku Idrak Abbasovi jõhkra läbipeksmise politsei ja riikliku naftakompanii SOCAR turvatöötajate poolt, kui ta filmis majade lammutamist Bakuu lähistel Sulutapa asulas; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka ajalehe Zerkalo ning ajakirjanike vabaduse ja ohutuse instituudi ajakirjaniku Idrak Abbasovi jõhkra läbipeksmise politsei ja riikliku naftakompanii SOCAR turvatöötajate poolt, kui ta filmis majade lammutamist Bakuu lähistel Sulutapa asulas;

| 3. | mõistab hukka uuriva ajakirjaniku Khadija Ismailova vastu toime pandud väljapressimis- ja hirmutamiskampaania, mille põhjustas asjaolu, et ta uuris president Alijevi perekonna väidetavaid ärihuvisid; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka uuriva ajakirjaniku Khadija Ismailova vastu toime pandud väljapressimis- ja hirmutamiskampaania, mille põhjustas asjaolu, et ta uuris president Alijevi perekonna väidetavaid ärihuvisid;

| 4. | võtab teadmiseks Aserbaidžaani ametivõimude algatatud ja parajasti käimasoleva uurimise ajakirjanike ründamise osas; palub Aserbaidžaani ametivõimudel tagada nende juhtumite tulemuslik uurimine ja rünnakute toimepanijate vastutuselevõtmine; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks Aserbaidžaani ametivõimude algatatud ja parajasti käimasoleva uurimise ajakirjanike ründamise osas; palub Aserbaidžaani ametivõimudel tagada nende juhtumite tulemuslik uurimine ja rünnakute toimepanijate vastutuselevõtmine;

| 5. | kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles lubama rahumeelseid meeleavaldusi ning keelama politsei sekkumise meeleavaldusi kajastavate ajakirjanike töösse; |
| --- | --- |

5.

kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles lubama rahumeelseid meeleavaldusi ning keelama politsei sekkumise meeleavaldusi kajastavate ajakirjanike töösse;

| 6. | mõistab hukka ajakirjanike ja teiste rahumeelselt oma seisukohti väljendavate isikute ahistamise, hirmutamise ja nendega vägivallatsemise; palub Aserbaidžaani ametivõimudel viivitamata vabastada vanglast või eeluurimisvangistusest poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel kinnipeetavad, sealhulgas kuus ajakirjanikku – Anar Bayramli, Ramil Dadašov, Vugar Gonagov, Zaur Gulijev, Aydin Janijev ja Avaz Zeynalli –, sotsiaalmeedia aktivist Bakhtiyar Hadžijev, advokaat ja valitsusvälise organisatsiooni juht Vidadi Isganderov, inimõiguslane ja advokaat Taleh Khasmammadov ning 2011. aasta aprilli rahumeelsete meelavaldustega seotud mitmesuguste poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel vangistatud aktivistid; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka ajakirjanike ja teiste rahumeelselt oma seisukohti väljendavate isikute ahistamise, hirmutamise ja nendega vägivallatsemise; palub Aserbaidžaani ametivõimudel viivitamata vabastada vanglast või eeluurimisvangistusest poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel kinnipeetavad, sealhulgas kuus ajakirjanikku – Anar Bayramli, Ramil Dadašov, Vugar Gonagov, Zaur Gulijev, Aydin Janijev ja Avaz Zeynalli –, sotsiaalmeedia aktivist Bakhtiyar Hadžijev, advokaat ja valitsusvälise organisatsiooni juht Vidadi Isganderov, inimõiguslane ja advokaat Taleh Khasmammadov ning 2011. aasta aprilli rahumeelsete meelavaldustega seotud mitmesuguste poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel vangistatud aktivistid;

| 7. | tuletab meelde oma seisukohta, et praegu läbiräägitav ELi ja Aserbaidžaani vaheline assotsieerimisleping peaks sisaldama klausleid ja kriteeriume inimõiguste kaitse ja edendamise kohta, eelkõige seoses massiteabevahendite vabadusega ning sõnavabaduse, ühinemisvabaduse ja kogunemisvabaduse õigusega, mis peegeldavad Aserbaidžaani põhiseaduses sätestatud põhimõtteid ja õigusi, ning kohustusi, mis Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu ja OSCE raames võtnud; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde oma seisukohta, et praegu läbiräägitav ELi ja Aserbaidžaani vaheline assotsieerimisleping peaks sisaldama klausleid ja kriteeriume inimõiguste kaitse ja edendamise kohta, eelkõige seoses massiteabevahendite vabadusega ning sõnavabaduse, ühinemisvabaduse ja kogunemisvabaduse õigusega, mis peegeldavad Aserbaidžaani põhiseaduses sätestatud põhimõtteid ja õigusi, ning kohustusi, mis Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu ja OSCE raames võtnud;

| 8. | väljendab oma toetust Bakuus toimuva Eurovisiooni lauluvõistluse puhul käivitatud kampaania „Laulge demokraatia heaks” korraldajatele ning loodab, et nende tegevus aitab kaasa hädavajalike reformide läbiviimisele ja inimõiguste olukorra tunduvale paranemisele riigis; |
| --- | --- |

8.

väljendab oma toetust Bakuus toimuva Eurovisiooni lauluvõistluse puhul käivitatud kampaania „Laulge demokraatia heaks” korraldajatele ning loodab, et nende tegevus aitab kaasa hädavajalike reformide läbiviimisele ja inimõiguste olukorra tunduvale paranemisele riigis;

| 9. | tunneb muret sunniviisiliste väljatõstmiste ja ehitiste lammutamise pärast, mis käib kaasas Bakuu suure ümberehituskavaga, mille on osaliselt tinginud eelseisev Eurovisiooni lauluvõistlus; palub Aserbaidžaani ametivõimudel tagada, et jätkuv uute hoonete ehitamine Bakuus toimuks kooskõlas kehtivate õigusaktidega ja et inimeste ümberasustamine toimuks läbipaistva õiguskorra kohaselt ja õiglast hüvitist makstes; |
| --- | --- |

9.

tunneb muret sunniviisiliste väljatõstmiste ja ehitiste lammutamise pärast, mis käib kaasas Bakuu suure ümberehituskavaga, mille on osaliselt tinginud eelseisev Eurovisiooni lauluvõistlus; palub Aserbaidžaani ametivõimudel tagada, et jätkuv uute hoonete ehitamine Bakuus toimuks kooskõlas kehtivate õigusaktidega ja et inimeste ümberasustamine toimuks läbipaistva õiguskorra kohaselt ja õiglast hüvitist makstes;

| 10. | tunneb heameelt opositsioonipartei Rahvarinne liikme Elnur Mecidli vanglast vabastamise üle; palub Aserbaidžaani valitsusel väljastada Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee poliitvangide valdkonna eriraportöörile viisa, et tal oleks vastavalt oma mandaadile võimalik riiki külastada; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt opositsioonipartei Rahvarinne liikme Elnur Mecidli vanglast vabastamise üle; palub Aserbaidžaani valitsusel väljastada Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee poliitvangide valdkonna eriraportöörile viisa, et tal oleks vastavalt oma mandaadile võimalik riiki külastada;

| 11. | palub Aserbaidžaani ametivõimudel tagada digitaalne vabadus, sealhulgas tsenseerimata juurdepääs teabele ja kommunikatsioonile, mis on üldine õigus ja vältimatult vajalik selliste inimõiguste nagu sõnavabaduse ja teabele juurdepääsu õiguse järgimiseks ning avalikus elus läbipaistvuse ja aruandluskohustuse tagamiseks; |
| --- | --- |

11.

palub Aserbaidžaani ametivõimudel tagada digitaalne vabadus, sealhulgas tsenseerimata juurdepääs teabele ja kommunikatsioonile, mis on üldine õigus ja vältimatult vajalik selliste inimõiguste nagu sõnavabaduse ja teabele juurdepääsu õiguse järgimiseks ning avalikus elus läbipaistvuse ja aruandluskohustuse tagamiseks;

| 12. | kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles võtma vastu laimamist käsitlev seaduseelnõu, millega kaotataks kriminaalvastutus laimu ja solvamise eest; kiidab heaks nimetatud seaduse vastuvõtmisega seotud arutelud Aserbaidžaani ühiskonnas, tiheda koostöö OSCEga kõnealuses küsimuses ning Aserbaidžaani ametivõimude kavatsuse võtta seaduseelnõu vastu käesoleva aasta lõpuks; |
| --- | --- |

12.

kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles võtma vastu laimamist käsitlev seaduseelnõu, millega kaotataks kriminaalvastutus laimu ja solvamise eest; kiidab heaks nimetatud seaduse vastuvõtmisega seotud arutelud Aserbaidžaani ühiskonnas, tiheda koostöö OSCEga kõnealuses küsimuses ning Aserbaidžaani ametivõimude kavatsuse võtta seaduseelnõu vastu käesoleva aasta lõpuks;

| 13. | palub Aserbaidžaani ametivõimudel viia valimisi, kogunemis- ja ühinemisvabadust ning massiteabevahendite vabadust käsitlevad õigusaktid vastavusse rahvusvaheliste standarditega ning tagada nende täielik rakendamine; |
| --- | --- |

13.

palub Aserbaidžaani ametivõimudel viia valimisi, kogunemis- ja ühinemisvabadust ning massiteabevahendite vabadust käsitlevad õigusaktid vastavusse rahvusvaheliste standarditega ning tagada nende täielik rakendamine;

| 14. | nõuab tungivalt, et Aserbaidžaani ametivõimud võtaksid kiiremini reformimeetmeid kohtusüsteemi kõigis valdkondades, sealhulgas süüdistuse esitamise, kohtuliku arutamise, süüdimõistmise, kinnipidamise ja edasikaebamise osas; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et Aserbaidžaani ametivõimud võtaksid kiiremini reformimeetmeid kohtusüsteemi kõigis valdkondades, sealhulgas süüdistuse esitamise, kohtuliku arutamise, süüdimõistmise, kinnipidamise ja edasikaebamise osas;

| 15. | palub Aserbaidžaani ametivõimudel täita kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu Aserbaidžaani puudutavaid kohtuotsuseid; |
| --- | --- |

15.

palub Aserbaidžaani ametivõimudel täita kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu Aserbaidžaani puudutavaid kohtuotsuseid;

| 16. | palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil, nõukogul ja komisjonil jälgida tähelepanelikult inimõiguste ja põhivabaduste olukorda Aserbaidžaanis pärast Eurovisiooni lauluvõistlust; palub nõukogul kaaluda võimalust kehtestada sihipärased sanktsioonid inimõiguste rikkumise eest vastutavate isikute suhtes, kui rikkumised jätkuvad; |
| --- | --- |

16.

palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil, nõukogul ja komisjonil jälgida tähelepanelikult inimõiguste ja põhivabaduste olukorda Aserbaidžaanis pärast Eurovisiooni lauluvõistlust; palub nõukogul kaaluda võimalust kehtestada sihipärased sanktsioonid inimõiguste rikkumise eest vastutavate isikute suhtes, kui rikkumised jätkuvad;

| 17. | mõistab teravalt hukka radikaalsete islamistlike organisatsioonide ja isikute ähvardused eelseisva Eurovisiooni lauluvõistluse osalejate, eelkõige homo-, bi- ja transseksuaalide kogukonda kuuluvate isikute suhtes; toetab kindlalt Aserbaidžaani ilmalikku identiteeti ja vaba valikut välispoliitilise orientatsiooni osas; |
| --- | --- |

17.

mõistab teravalt hukka radikaalsete islamistlike organisatsioonide ja isikute ähvardused eelseisva Eurovisiooni lauluvõistluse osalejate, eelkõige homo-, bi- ja transseksuaalide kogukonda kuuluvate isikute suhtes; toetab kindlalt Aserbaidžaani ilmalikku identiteeti ja vaba valikut välispoliitilise orientatsiooni osas;

| 18. | mõistab karmilt hukka terrorismi selle kõikides avaldumisvormides ning hindab kõrgelt Aserbaidžaani panust terrorismi ja ekstremismi vastasesse võitlusesse piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

18.

mõistab karmilt hukka terrorismi selle kõikides avaldumisvormides ning hindab kõrgelt Aserbaidžaani panust terrorismi ja ekstremismi vastasesse võitlusesse piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, Aserbaidžaani Vabariigi ja ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO inimõiguste nõukogule. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, Aserbaidžaani Vabariigi ja ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO inimõiguste nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0127.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/94 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/94

---

Neljapäev, 24. mai 2012Põhja-Korea põgenike olukord

P7_TA(2012)0229

Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsioon Põhja-Korea pagulaste olukorra kohta (2012/2655(RSP))

2013/C 264 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Põhja-Korea (Korea Demokraatlik Rahvavabariik – Korea RDV) kohta, eelkõige 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Põhja-Korea (Korea Demokraatlik Rahvavabariik – Korea RDV) kohta, eelkõige 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse 14. veebruaril 2012 toimunud ELi-Hiina tippkohtumist ning 29. juunil 2010 Madridis peetud ELi ja Hiina inimõigustealast dialoogi, mille käigus arutati Põhja-Korea pagulaste küsimust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. veebruaril 2012 toimunud ELi-Hiina tippkohtumist ning 29. juunil 2010 Madridis peetud ELi ja Hiina inimõigustealast dialoogi, mille käigus arutati Põhja-Korea pagulaste küsimust,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu üldise korrapärase läbivaatamise töörühma 6. istungjärgul (30. november – 11. detsember 2009) esitatud aruannet Korea RDV kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu üldise korrapärase läbivaatamise töörühma 6. istungjärgul (30. november – 11. detsember 2009) esitatud aruannet Korea RDV kohta,

| — | võttes arvesse 21. veebruari 2011. aastal esitatud Korea RDV inimõiguste olukorra eriraportööri aruannet, milles ta väljendas muret selle üle, et Korea RDV ei olnud senimaani ilmutanud vähematki kavatsust täita üldise korrapärase läbivaatamise töörühma soovitusi ja järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. veebruari 2011. aastal esitatud Korea RDV inimõiguste olukorra eriraportööri aruannet, milles ta väljendas muret selle üle, et Korea RDV ei olnud senimaani ilmutanud vähematki kavatsust täita üldise korrapärase läbivaatamise töörühma soovitusi ja järeldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogus 19. märtsil 2012. aastal ühehäälselt vastu võetud resolutsiooni A/HRC/19/L.29, milles nõukogu väljendas väga tõsist muret Korea RDVs jätkuvate ränkade, ulatuslike ja süstemaatiliste inimõiguste rikkumiste pärast, ning 29. märtsil 2012. aastal vastu võetud ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/66/174, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogus 19. märtsil 2012. aastal ühehäälselt vastu võetud resolutsiooni A/HRC/19/L.29, milles nõukogu väljendas väga tõsist muret Korea RDVs jätkuvate ränkade, ulatuslike ja süstemaatiliste inimõiguste rikkumiste pärast, ning 29. märtsil 2012. aastal vastu võetud ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/66/174,

| — | võttes arvesse Lõuna-Korea riikliku inimõiguste komisjoni 2012. aasta mais avaldatud aruannet inimõiguste rikkumiste kohta Põhja-Koreas, mille aluseks olid umbes 800 intervjuud pagulaste, sealhulgas mitmesaja vangilaagrites ellu jäänud ülejooksikuga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lõuna-Korea riikliku inimõiguste komisjoni 2012. aasta mais avaldatud aruannet inimõiguste rikkumiste kohta Põhja-Koreas, mille aluseks olid umbes 800 intervjuud pagulaste, sealhulgas mitmesaja vangilaagrites ellu jäänud ülejooksikuga,

| — | võttes arvesse Korea RDV riikliku julgeoleku ministri 2010. aasta dekreeti, millega ülejooksmine muudeti kuriteoks kui oma rahva reetmine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Korea RDV riikliku julgeoleku ministri 2010. aasta dekreeti, millega ülejooksmine muudeti kuriteoks kui oma rahva reetmine,

| — | võttes arvesse Korea RDV ametivõimude 2011. aasta detsembris tehtud avaldust, milles nad väljendasid kavatsust hävitada kuni kolmanda põlveni perekonnad, kelle liikmetest keegi põgeneb riigist Kim Jong-ili surma puhul kehtestatud 100-päevase leinaaja kestel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Korea RDV ametivõimude 2011. aasta detsembris tehtud avaldust, milles nad väljendasid kavatsust hävitada kuni kolmanda põlveni perekonnad, kelle liikmetest keegi põgeneb riigist Kim Jong-ili surma puhul kehtestatud 100-päevase leinaaja kestel,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et eelnimetatud ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioonis mõistetakse hukka rasked, ulatuslikud ja süstemaatilised inimõiguste rikkumised Korea RDVs, eelkõige piinamise ja sunnitöölaagrite kasutamine poliitvangide ja repatrieeritud Korea RDV kodanike suhtes; arvestades, et Korea RDV ametivõimud viivad süstemaatiliselt läbi ja võimaldavad kohtuväliseid hukkamisi, meelevaldseid vahistamisi ja isikute sunniviisilist kadumist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelnimetatud ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioonis mõistetakse hukka rasked, ulatuslikud ja süstemaatilised inimõiguste rikkumised Korea RDVs, eelkõige piinamise ja sunnitöölaagrite kasutamine poliitvangide ja repatrieeritud Korea RDV kodanike suhtes; arvestades, et Korea RDV ametivõimud viivad süstemaatiliselt läbi ja võimaldavad kohtuväliseid hukkamisi, meelevaldseid vahistamisi ja isikute sunniviisilist kadumist;

| B. | arvestades, et suur osa elanikkonnast nälgib ning et 2009. aasta septembris teatas maailma toiduabi programm, et kolmandik Põhja-Korea naistest ja lastest kannatab alatoitluse all; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et suur osa elanikkonnast nälgib ning et 2009. aasta septembris teatas maailma toiduabi programm, et kolmandik Põhja-Korea naistest ja lastest kannatab alatoitluse all;

| C. | arvestades, et Korea RDV valitsuse poliitika otsese tulemusena ja hoolimata hädaohust on aastate jooksul riigist põgenenud hinnanguliselt kuni 400 000 põhjakorealast, kellest paljud elavad nn ebaseaduslike sisserändajatena naaberriigis Hiinas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Korea RDV valitsuse poliitika otsese tulemusena ja hoolimata hädaohust on aastate jooksul riigist põgenenud hinnanguliselt kuni 400 000 põhjakorealast, kellest paljud elavad nn ebaseaduslike sisserändajatena naaberriigis Hiinas;

| D. | arvestades, et enamik Korea RDV pagulasi ei kavatse Hiinasse jääda, kuid on sunnitud Lõuna-Koreasse või teistesse riikidesse pääsemiseks sealt läbi reisima; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et enamik Korea RDV pagulasi ei kavatse Hiinasse jääda, kuid on sunnitud Lõuna-Koreasse või teistesse riikidesse pääsemiseks sealt läbi reisima;

| E. | arvestades, et vastavalt 1986. aastal Põhja-Koreaga sõlmitud repatrieerimislepingule takistab Hiina Põhja-Korea kodanike juurdepääsu ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti varjupaigamenetlustele, rikkudes sellega 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta lisaprotokolli, millega Hiina Rahvavabariik (Hiina RV) on ühinenud; arvestades, et valitsusväliste organisatsioonide hinnangul vahistab Hiina RV ja saadab sunniviisiliselt Korea RDVsse tagasi igal aastal kuni 5 000 Põhja-Korea pagulast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastavalt 1986. aastal Põhja-Koreaga sõlmitud repatrieerimislepingule takistab Hiina Põhja-Korea kodanike juurdepääsu ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti varjupaigamenetlustele, rikkudes sellega 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta lisaprotokolli, millega Hiina Rahvavabariik (Hiina RV) on ühinenud; arvestades, et valitsusväliste organisatsioonide hinnangul vahistab Hiina RV ja saadab sunniviisiliselt Korea RDVsse tagasi igal aastal kuni 5 000 Põhja-Korea pagulast;

| F. | arvestades, et suur osa Hiinas viibivatest Põhja-Korea pagulastest on naised, kellest paljud satuvad inimkaubanduse ja sundabielude ohvriks ja seksiorjadeks, ning arvestades, et sellise vägivaldse kohtlemise tulemusel eostatud lapsi loetakse Hiinas kodakondsuseta isikuteks ning nad hüljatakse või kannatavad samasugust saatust nagu nende emad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et suur osa Hiinas viibivatest Põhja-Korea pagulastest on naised, kellest paljud satuvad inimkaubanduse ja sundabielude ohvriks ja seksiorjadeks, ning arvestades, et sellise vägivaldse kohtlemise tulemusel eostatud lapsi loetakse Hiinas kodakondsuseta isikuteks ning nad hüljatakse või kannatavad samasugust saatust nagu nende emad;

| G. | arvestades, et 29. märtsil 2012 vahistati Hiinas Daliani linnas (Liaoningi provintsis) Kim Young-hwan ja veel kolm Soulis asuva Põhja-Korea demokraatia ja inimõiguste võrgustiku aktivisti ning neid ähvardab Hiina riikliku julgeoleku ohustamise süüdistus, kuna teadete kohaselt püüdsid nad abistada Põhja-Korea ülejooksikuid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 29. märtsil 2012 vahistati Hiinas Daliani linnas (Liaoningi provintsis) Kim Young-hwan ja veel kolm Soulis asuva Põhja-Korea demokraatia ja inimõiguste võrgustiku aktivisti ning neid ähvardab Hiina riikliku julgeoleku ohustamise süüdistus, kuna teadete kohaselt püüdsid nad abistada Põhja-Korea ülejooksikuid;

| H. | arvestades, et pealtnägijate tunnistuste kohaselt ootab Põhja-Koreasse sunniviisil tagasi saadetud pagulasi reeglina piinamine ja koonduslaager ning nad võidakse koguni hukata, rasedaid naisi sunnitakse väidetavalt aborti tegema ning hiinlastest isade lapsed võidakse tappa; arvestades, et riigi praktika tõttu pidada inimesi süüdlaseks ainuüksi nende sidemete põhjal pannakse vangi tihti terveid perekondi koos laste ja vanavanematega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pealtnägijate tunnistuste kohaselt ootab Põhja-Koreasse sunniviisil tagasi saadetud pagulasi reeglina piinamine ja koonduslaager ning nad võidakse koguni hukata, rasedaid naisi sunnitakse väidetavalt aborti tegema ning hiinlastest isade lapsed võidakse tappa; arvestades, et riigi praktika tõttu pidada inimesi süüdlaseks ainuüksi nende sidemete põhjal pannakse vangi tihti terveid perekondi koos laste ja vanavanematega;

| I. | arvestades, et satelliidifotod ja mitmesugused Põhja-Korea ülejooksikute tunnistused kinnitavad väiteid, et Korea RDVs tegutseb vähemalt kuus koonduslaagrit ja arvukalt nn ümberkasvatuslaagreid, kus võidakse hoida kuni 200 000 vangi, enamjaolt poliitvange; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et satelliidifotod ja mitmesugused Põhja-Korea ülejooksikute tunnistused kinnitavad väiteid, et Korea RDVs tegutseb vähemalt kuus koonduslaagrit ja arvukalt nn ümberkasvatuslaagreid, kus võidakse hoida kuni 200 000 vangi, enamjaolt poliitvange;

| 1. | kordab nõudmist, et Korea RDV otsekohe lõpetaks omaenda rahva kallal jätkuvalt toimepandavad rängad, laialdased ja süstemaatilised inimõiguste rikkumised, mis sunnivad põhjakorealasi oma maalt põgenema; |
| --- | --- |

1.

kordab nõudmist, et Korea RDV otsekohe lõpetaks omaenda rahva kallal jätkuvalt toimepandavad rängad, laialdased ja süstemaatilised inimõiguste rikkumised, mis sunnivad põhjakorealasi oma maalt põgenema;

| 2. | kutsub Põhja-Korea ametivõime üles toimima ÜRO Inimõiguste Nõukogu üldise korrapärase läbivaatamise töörühma soovituste kohaselt ja esimese sammuna lubama sõltumatutel rahvusvahelistel ekspertidel inspekteerida igat liiki kinnipidamisasutusi; |
| --- | --- |

2.

kutsub Põhja-Korea ametivõime üles toimima ÜRO Inimõiguste Nõukogu üldise korrapärase läbivaatamise töörühma soovituste kohaselt ja esimese sammuna lubama sõltumatutel rahvusvahelistel ekspertidel inspekteerida igat liiki kinnipidamisasutusi;

| 3. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid hakkaksid süstemaatilisemalt tegelema oma riigist põgenevate põhjakorealaste rahvusvahelise ja Euroopa-poolse kaitse korraldamisega ning palub komisjonil jätkata Põhja-Korea pagulasi abistavate kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamist; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid hakkaksid süstemaatilisemalt tegelema oma riigist põgenevate põhjakorealaste rahvusvahelise ja Euroopa-poolse kaitse korraldamisega ning palub komisjonil jätkata Põhja-Korea pagulasi abistavate kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamist;

| 4. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et Kim Young-hwani ja tema kaasaktivistide suhtes on Hiina ametivõimud teadete kohaselt esmakordselt võtnud kasutusele süüdistuse riikliku julgeoleku ohustamises, mis võib tähendada surmanuhtlust; kutsub Hiina ametivõime üles andma Lõuna-Korea ametivõimudele täielik konsulaarabi osutamise võimalus, võimaldama neljale vahistatud aktivistile õigusabi ja nad kiiresti vabastama; |
| --- | --- |

4.

peab äärmiselt kahetsusväärseks, et Kim Young-hwani ja tema kaasaktivistide suhtes on Hiina ametivõimud teadete kohaselt esmakordselt võtnud kasutusele süüdistuse riikliku julgeoleku ohustamises, mis võib tähendada surmanuhtlust; kutsub Hiina ametivõime üles andma Lõuna-Korea ametivõimudele täielik konsulaarabi osutamise võimalus, võimaldama neljale vahistatud aktivistile õigusabi ja nad kiiresti vabastama;

| 5. | kutsub Hiina RVd üles täitma oma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, eelkõige 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta lisaprotokolli ning 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning lõpetama Põhja-Korea kodanike Korea RDVsse tagasisaatmine, sest tagasisaadetuid ja nende perekonnaliikmeid varitseb suur väärkohtlemise ja isegi hukkamise oht; |
| --- | --- |

5.

kutsub Hiina RVd üles täitma oma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, eelkõige 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta lisaprotokolli ning 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning lõpetama Põhja-Korea kodanike Korea RDVsse tagasisaatmine, sest tagasisaadetuid ja nende perekonnaliikmeid varitseb suur väärkohtlemise ja isegi hukkamise oht;

| 6. | nõuab seepärast tungivalt, et Hiina RV tühistaks 1986. aastal Põhja-Koreaga sõlmitud pagulaste repatrieerimise lepingu, ning tunneb heameelt hiljutiste teadete üle, nagu võiks Hiina kavatseda oma poliitikat muuta; tuletab meelde, et Põhja-Korea kodanikke loetakse Korea Vabariigi täieõiguslikeks kodanikeks ning palub Hiina RV-l anda neile vaba läbipääs Lõuna-Koreasse või muudesse kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

6.

nõuab seepärast tungivalt, et Hiina RV tühistaks 1986. aastal Põhja-Koreaga sõlmitud pagulaste repatrieerimise lepingu, ning tunneb heameelt hiljutiste teadete üle, nagu võiks Hiina kavatseda oma poliitikat muuta; tuletab meelde, et Põhja-Korea kodanikke loetakse Korea Vabariigi täieõiguslikeks kodanikeks ning palub Hiina RV-l anda neile vaba läbipääs Lõuna-Koreasse või muudesse kolmandatesse riikidesse;

| 7. | palub Hiina ametivõimudel kohelda Põhja-Korea ülejooksikuid kui pagulasi „sur place”, võimaldada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile juurdepääs nende staatuse määratlemiseks ja nende abistamiseks ohutul ümberasumisel, vabastada kõik praegu vahi all hoitavad ülejooksikud, lõpetada kriminaalsüüdistused isikute vastu, kes püüavad pagulasi humanitaarkaalutlustel abistada, ning anda Hiina kodanikega abiellunud Põhja-Korea naistele seadusliku elaniku staatus; |
| --- | --- |

7.

palub Hiina ametivõimudel kohelda Põhja-Korea ülejooksikuid kui pagulasi „sur place”, võimaldada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile juurdepääs nende staatuse määratlemiseks ja nende abistamiseks ohutul ümberasumisel, vabastada kõik praegu vahi all hoitavad ülejooksikud, lõpetada kriminaalsüüdistused isikute vastu, kes püüavad pagulasi humanitaarkaalutlustel abistada, ning anda Hiina kodanikega abiellunud Põhja-Korea naistele seadusliku elaniku staatus;

| 8. | kutsub ka Hiinat üles lõpetama Põhja-Korea julgeolekutöötajatega Põhja-Korea pagulaste jälitamisel tehtav koostöö nende vahistamise eesmärgil; nõuab tungivalt, et Hiina RV selle asemel annaks valitsusvälistele organisatsioonidele ja ühiskondliku töö tegijatele humanitaarkaalutlustel juurdepääsu Hiinas asuvatele Põhja-Korea pagulastele ja varjupaigataotlejatele, ka selleks, et viimased saaksid toitu, arstiabi, haridust ning õigusabi ja muid teenuseid; |
| --- | --- |

8.

kutsub ka Hiinat üles lõpetama Põhja-Korea julgeolekutöötajatega Põhja-Korea pagulaste jälitamisel tehtav koostöö nende vahistamise eesmärgil; nõuab tungivalt, et Hiina RV selle asemel annaks valitsusvälistele organisatsioonidele ja ühiskondliku töö tegijatele humanitaarkaalutlustel juurdepääsu Hiinas asuvatele Põhja-Korea pagulastele ja varjupaigataotlejatele, ka selleks, et viimased saaksid toitu, arstiabi, haridust ning õigusabi ja muid teenuseid;

| 9. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles tõstatama kõikidel ELi ja Hiina vahelistel kõrgetasemelistel kõnelustel ning ELi ja Hiina vahelises inimõigustealases dialoogis küsimuse inimõiguste olukorrast Korea RDVs ja Põhja-Korea pagulastest Hiina RVs; |
| --- | --- |

9.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles tõstatama kõikidel ELi ja Hiina vahelistel kõrgetasemelistel kõnelustel ning ELi ja Hiina vahelises inimõigustealases dialoogis küsimuse inimõiguste olukorrast Korea RDVs ja Põhja-Korea pagulastest Hiina RVs;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikidele, nõukogule, komisjonile, Korea Vabariigi, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ja Hiina Rahvavabariigi valitsustele, ÜRO pagulaste ülemvolinikule, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule, ÜRO Korea RDV inimõiguste olukorra eriraportöörile ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikidele, nõukogule, komisjonile, Korea Vabariigi, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ja Hiina Rahvavabariigi valitsustele, ÜRO pagulaste ülemvolinikule, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule, ÜRO Korea RDV inimõiguste olukorra eriraportöörile ning ÜRO peasekretärile.

---

(1)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 132.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/96

---

Neljapäev, 24. mai 2012Vaktsineerimise jätkuv ja kasvav toetamine arengumaades

P7_TA(2012)0230

Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta deklaratsioon vaktsineerimise jätkuva ja kasvava toetamise kohta arengumaades

2013/C 264 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et vaktsineerimise abil välditavad haigused, sealhulgas hepatiit, leetrid, pneumokokknakkus, rotaviiruse põhjustatud kõhulahtisus, lastehalvatus ning kollapalavik, põhjustavad arengumaades olulise osa laste surmajuhtumitest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vaktsineerimise abil välditavad haigused, sealhulgas hepatiit, leetrid, pneumokokknakkus, rotaviiruse põhjustatud kõhulahtisus, lastehalvatus ning kollapalavik, põhjustavad arengumaades olulise osa laste surmajuhtumitest;

| B. | arvestades, et nende haiguste sage esinemine takistab saavutamast jätkusuutlikku sotsiaalmajanduslikku arengut; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nende haiguste sage esinemine takistab saavutamast jätkusuutlikku sotsiaalmajanduslikku arengut;

| C. | arvestades, et teadaolevalt mõjutavad vaktsineerimise abil välditavad haigused naisi ja mehi erinevalt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et teadaolevalt mõjutavad vaktsineerimise abil välditavad haigused naisi ja mehi erinevalt;

| D. | arvestades, et naiste osakaal moodustab maailma elanikkonnast poole, ning arvestades, et kui neid kuulda ei võeta, ei ole võimalik arengut saavutada ega tervist edendada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et naiste osakaal moodustab maailma elanikkonnast poole, ning arvestades, et kui neid kuulda ei võeta, ei ole võimalik arengut saavutada ega tervist edendada;

| E. | arvestades, et esmatasandi tervishoid – haiglad, arstid, meditsiiniõed, meditsiinitehnika, jne – on eluliselt oluline ning seda ei tohiks unustada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et esmatasandi tervishoid – haiglad, arstid, meditsiiniõed, meditsiinitehnika, jne – on eluliselt oluline ning seda ei tohiks unustada;

| F. | arvestades, et vaktsiinide ja immuniseerimise ülemaailmset liitu (GAVI) peetakse väga tõhusaks vahendiks arengu- ja humanitaarabi eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vaktsiinide ja immuniseerimise ülemaailmset liitu (GAVI) peetakse väga tõhusaks vahendiks arengu- ja humanitaarabi eesmärkide saavutamiseks;

| G. | arvestades, et viimasel aastakümnel on GAVI teinud suuri edusamme, päästes elusid ning suurendades vaktsineerimiste arvu maailma vaeseimates riikides, ning arvestades, et selle tulemusel on vaktsineeritud 288 miljonit last ning hoitud ära üle viie miljoni võimaliku surmajuhtumi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viimasel aastakümnel on GAVI teinud suuri edusamme, päästes elusid ning suurendades vaktsineerimiste arvu maailma vaeseimates riikides, ning arvestades, et selle tulemusel on vaktsineeritud 288 miljonit last ning hoitud ära üle viie miljoni võimaliku surmajuhtumi;

| H. | arvestades, et hoolimata nimetatud edusammudest sureb igal aastal 1,7 miljonit last vaktsineerimise abil välditavasse haigusesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et hoolimata nimetatud edusammudest sureb igal aastal 1,7 miljonit last vaktsineerimise abil välditavasse haigusesse;

| 1. | avaldab komisjonile tunnustust selle toetuse eest, mida ta on GAVI-le andnud arengukoostöö rahastamisvahendi ning Euroopa Arengufondi kaudu 2003.–2012. aastal; |
| --- | --- |

1.

avaldab komisjonile tunnustust selle toetuse eest, mida ta on GAVI-le andnud arengukoostöö rahastamisvahendi ning Euroopa Arengufondi kaudu 2003.–2012. aastal;

| 2. | nõuab tungivalt, et komisjon pühenduks tulevases välispoliitilises tegevuses jätkuvalt vaktsineerimise abil välditavate surmajuhtumite vähendamisele; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et komisjon pühenduks tulevases välispoliitilises tegevuses jätkuvalt vaktsineerimise abil välditavate surmajuhtumite vähendamisele;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 24. mai 2012. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2012)05-24(ANN1)).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. mai 2012

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/98 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/98

---

Teisipäev, 22. mai 2012Euroopa Parlamendi kodukorra muutmine seoses Euroopa kodanikualgatuse rakendamisega

P7_TA(2012)0213

Euroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta seoses Euroopa kodanikualgatuse rakendamisega (2011/2302(REG))

2013/C 264 E/18

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra muutmise ettepanekuid (B7-0539/2011 ja B7-0732/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra muutmise ettepanekuid (B7-0539/2011 ja B7-0732/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0148/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0148/2012),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmised muudatused; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmised muudatused;

| 2. | tuletab meelde, et nimetatud muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et nimetatud muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval;

| 3. | palub presidendil teha kõik vajalik selleks, et luua Euroopa Parlamendis ühtne kontaktpunkt, kuhu kodanikud, esindusühendused ja kodanikuühiskonna esindajad saaksid pöörduda Euroopa kodanikualgatuste asjus; |
| --- | --- |

3.

palub presidendil teha kõik vajalik selleks, et luua Euroopa Parlamendis ühtne kontaktpunkt, kuhu kodanikud, esindusühendused ja kodanikuühiskonna esindajad saaksid pöörduda Euroopa kodanikualgatuste asjus;

| 4. | palub komisjonil Euroopa Parlamendi presidendile saadetavas kirjas kinnitada oma kavatsust saata kõigile Euroopa kodanikualgatusi käsitlevatele avalikele kuulamistele oma esindaja, kes võiks üldiselt olla vastava valdkonnaga tegelev volinik või kui ta on hõivatud, siis soovitavalt mõni teine komisjoni liige või vastava valdkonnaga tegelev peadirektor; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil Euroopa Parlamendi presidendile saadetavas kirjas kinnitada oma kavatsust saata kõigile Euroopa kodanikualgatusi käsitlevatele avalikele kuulamistele oma esindaja, kes võiks üldiselt olla vastava valdkonnaga tegelev volinik või kui ta on hõivatud, siis soovitavalt mõni teine komisjoni liige või vastava valdkonnaga tegelev peadirektor;

| 5. | palub juhatusel ja peasekretäril võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada Euroopa kodanikualgatusi käsitlevate avalike kuulamiste võimalikult suur nähtavus, luues selleks asjakohased võimalused, sealhulgas võimaluse kasutada parimat olemasolevat info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat; |
| --- | --- |

5.

palub juhatusel ja peasekretäril võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada Euroopa kodanikualgatusi käsitlevate avalike kuulamiste võimalikult suur nähtavus, luues selleks asjakohased võimalused, sealhulgas võimaluse kasutada parimat olemasolevat info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat;

| 6. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi liikmeid tuleks ergutada Euroopa kodanikualgatusi käsitlevatel kuulamistel osalema; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et Euroopa Parlamendi liikmeid tuleks ergutada Euroopa kodanikualgatusi käsitlevatel kuulamistel osalema;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

| KEHTIV TEKST | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanekud 5 ja 4 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 197a (uus) |
| | Artikkel 197a


  Kodanikualgatustega seotud avalikud kuulamised |
| | 1.
     
  Kui Euroopa Komisjon on kodanikualgatuse vastavalt määruse (EL) nr 211/2011 (1) artikli 10 lõike 1 punktile a vastavas registris avaldanud, teeb Euroopa Parlamendi president komisjonide esimeeste konverentsi esimehe ettepanekul järgmist:










  a) | teeb VII lisa kohaselt valdkonna eest vastutavale seadusandlusega tegelevale komisjonile ülesandeks korraldada määruse (EL) nr 211/2011 artiklis 11 ette nähtud avalik kuulamine; petitsioonikomisjon kaasatakse menetlusse seadusandlusega tegeleva komisjoniga automaatselt kodukorra artikli 50 kohaselt; |

KEHTIV TEKST

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanekud 5 ja 4

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 197a (uus)

Artikkel 197a

Kodanikualgatustega seotud avalikud kuulamised

1.
     
  Kui Euroopa Komisjon on kodanikualgatuse vastavalt määruse (EL) nr 211/2011 (1) artikli 10 lõike 1 punktile a vastavas registris avaldanud, teeb Euroopa Parlamendi president komisjonide esimeeste konverentsi esimehe ettepanekul järgmist:

a)

teeb VII lisa kohaselt valdkonna eest vastutavale seadusandlusega tegelevale komisjonile ülesandeks korraldada määruse (EL) nr 211/2011 artiklis 11 ette nähtud avalik kuulamine; petitsioonikomisjon kaasatakse menetlusse seadusandlusega tegeleva komisjoniga automaatselt kodukorra artikli 50 kohaselt;

| b) | võib juhul, kui kaks või enam vastavalt määruse (EL) nr 211/2011 artikli 10 lõike 1 punktile a vastavas registris avaldatud kodanikualgatust käsitlevad sarnast teemat, pärast korraldajatega konsulteerimist otsustada, et korraldatakse ühine avalik kuulamine, kus käsitletakse võrdsel alusel kõiki asjaomaseid kodanikualgatusi. |
| --- | --- |

b)

võib juhul, kui kaks või enam vastavalt määruse (EL) nr 211/2011 artikli 10 lõike 1 punktile a vastavas registris avaldatud kodanikualgatust käsitlevad sarnast teemat, pärast korraldajatega konsulteerimist otsustada, et korraldatakse ühine avalik kuulamine, kus käsitletakse võrdsel alusel kõiki asjaomaseid kodanikualgatusi.

2.
     
  Vastutav komisjon:

| a) | kontrollib, kas Euroopa Komisjon on korraldajad määruse (EL) nr 211/2011 artikli 10 lõike 1 punkti b kohaselt asjakohasel tasandil vastu võtnud; |
| --- | --- |

a)

kontrollib, kas Euroopa Komisjon on korraldajad määruse (EL) nr 211/2011 artikli 10 lõike 1 punkti b kohaselt asjakohasel tasandil vastu võtnud;

| b) | tagab – vajaduse korral komisjonide esimeeste konverentsi toetusel –, et Euroopa Komisjon on nõuetekohaselt kaasatud avaliku kuulamise korraldamisse ja on kuulamisel asjakohasel tasandil esindatud. |
| --- | --- |

b)

tagab – vajaduse korral komisjonide esimeeste konverentsi toetusel –, et Euroopa Komisjon on nõuetekohaselt kaasatud avaliku kuulamise korraldamisse ja on kuulamisel asjakohasel tasandil esindatud.

3.
     
  Vastutava komisjoni esimees kutsub avaliku kuulamise kokku sobival kuupäeval kolme kuu jooksul pärast seda, kui algatus on vastavalt määruse (EL) nr 211/2011 artiklile 9 Euroopa Komisjonile esitatud.

4.
     
  Vastutav komisjon korraldab avaliku kuulamise Euroopa Parlamendis, vajaduse korral koos teiste liidu institutsioonide ja asutustega, kes soovivad osaleda. Ta võib kuulamisele kutsuda ka teisi sidusrühmi.

Vastutav komisjon kutsub kuulamisele algatust tutvustama korraldajaid esindava rühma, kuhu kuulub vähemalt üks määruse (EL) nr 211/2011 artikli 3 lõike 2 teises lõigus osutatud kontaktisik.

5.
     
  Juhatus võtab Euroopa Komisjoniga kokku lepitud korra kohaselt vastu eeskirjad, mis käsitlevad tekkinud kulude hüvitamist.

6.
     
  Parlamendi president ja komisjonide esimeeste konverentsi esimees võivad käesoleva artikli kohased volitused delegeerida vastavalt asepresidendile ja mõne teise komisjoni esimehele.

7.
     
  Kui artiklites 50 või 51 sätestatud tingimused on täidetud, kohaldatakse neid sätteid vajalike muudatustega ka teiste komisjonide suhtes. Kohaldatakse ka artiklit 188.

Artikli 23 lõiget 9 kodanikualgatustega seotud avalike kuulamiste suhtes ei kohaldata.

Muudatusettepanek 2

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 203a

Kui parlamenti teavitatakse, et Euroopa Komisjonil on palutud esitada õigusakti ettepanek ELi lepingu artikli 11 lõike 4 alusel, selgitab petitsioonikomisjon välja, kas see võib mõjutada tema tööd, ja teavitab vajaduse korral sellega seotud teemadel petitsiooni esitanuid.

Kui parlamenti teavitatakse, et Euroopa Komisjonil on palutud esitada õigusakti ettepanek ELi lepingu artikli 11 lõike 4 alusel
  ja vastavalt määrusele (EL) nr 211/2011
  , selgitab
  petitsioonidega seotud küsimuste eest vastutav komisjon
  välja, kas see võib mõjutada tema tööd, ja teavitab vajaduse korral sellega seotud teemadel petitsiooni esitanuid.

Kavandatud kodanikualgatused, mis on registreeritud vastavalt määruse (EL) nr 211/2011 artiklile 4, kuid mida ei ole võimalik Euroopa Komisjonile esitada kooskõlas nimetatud määruse artikliga 9, kuna kõiki ettenähtud menetlusi ja tingimusi ei ole järgitud, võib läbi vaadata petitsioonidega seotud küsimuste eest vastutav komisjon, kui ta peab järelmeetmeid asjakohaseks. Artikleid 201, 202 ja 203 kohaldatakse vajalike muudatustega.

---

(1)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta (ELT L 65, 11.3.2011, lk 1).

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 22. mai 2012

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/101 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/101

---

Teisipäev, 22. mai 2012Ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtused ja tehnilised näitajad *

P7_TA(2012)0206

Euroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE))

2013/C 264 E/19

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0296), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0296),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 128 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0189/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 128 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0189/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0440/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0440/2011),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Artikkel 1

  Määrus (EÜ) 975/98
  Artikkel 1g – lõige 2 |
| 2.   Lõike 1 kohaldamisel edastab emiteeriv liikmesriik komisjonile euromüntide uue kujunduse kavandi vähemalt kuus kuud enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva. Käesoleva määruse sätete järgimist kontrollib komisjon viivitamata ja hiljemalt kümne tööpäeva jooksul. | 2.   Lõike 1 kohaldamisel edastab emiteeriv liikmesriik komisjonile euromüntide uue kujunduse kavandi vähemalt kuus kuud enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva. Käesoleva määruse sätete järgimist kontrollib komisjon viivitamata ja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul.
  Komisjon teavitab teisi liikmesriike ja Euroopa Keskpanka oma tähelepanekutest 10 tööpäeva jooksul pärast kontrolli läbiviimist. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1

Määrus (EÜ) 975/98

Artikkel 1g – lõige 2

2.   Lõike 1 kohaldamisel edastab emiteeriv liikmesriik komisjonile euromüntide uue kujunduse kavandi vähemalt kuus kuud enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva. Käesoleva määruse sätete järgimist kontrollib komisjon viivitamata ja hiljemalt kümne tööpäeva jooksul.

2.   Lõike 1 kohaldamisel edastab emiteeriv liikmesriik komisjonile euromüntide uue kujunduse kavandi vähemalt kuus kuud enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva. Käesoleva määruse sätete järgimist kontrollib komisjon viivitamata ja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul.
  Komisjon teavitab teisi liikmesriike ja Euroopa Keskpanka oma tähelepanekutest 10 tööpäeva jooksul pärast kontrolli läbiviimist.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/102 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/102

---

Teisipäev, 22. mai 2012Euromüntide emiteerimine ***I

P7_TA(2012)0210

Euroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus euromüntide emiteerimise kohta (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))

2013/C 264 E/20

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0295), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0295),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 133, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0140/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 133, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0140/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 23. augusti 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 23. augusti 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 25. aprilli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 25. aprilli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0439/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0439/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 273, 16.9.2011, lk 2.

---

Teisipäev, 22. mai 2012P7_TC1-COD(2011)0131

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. mail 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012 euromüntide emiteerimise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 651/2012) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 23. mai 2012

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/104 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/104

---

Kolmapäev, 23. mai 2012Hariliku tuuni varud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres ***I

P7_TA(2012)0214

Euroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD))

2013/C 264 E/21

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0330), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0330),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0154/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0154/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. aprilli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. aprilli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0449/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0449/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi avalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 24, 28.1.2012, lk 116.

---

Kolmapäev, 23. mai 2012P7_TC1-COD(2011)0144

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 500/2012) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 23. mai 2012Seadusandliku resolutsiooni lisa

Euroopa Parlamendi avaldus rakendusaktide kohta

Euroopa Parlament teatab, et käesoleva määruse sätted rakendusaktide kohta on saavutatud tundliku kompromissi tulemusena. Et saavutada kokkulepe esimesel lugemisel enne hariliku tuuni püügihooaja algust, nõustus Euroopa Parlament teatud konkreetsetel juhtudel rakendusaktide võimalusega. Parlament rõhutab siiski, et neid sätteid ei tohi kasutada pretsedendina samasuguste olukordade reguleerimiseks tulevaste rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tõhusal ülevõtmisel, mis on koostatud piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ja mis on vastavalt nende organisatsioonide loomise aluseks olevatele rahvusvahelistele konventsioonidele liidu jaoks siduvad.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/105 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/105

---

Kolmapäev, 23. mai 2012Topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kasutuselevõtt ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul ***I

P7_TA(2012)0215

Euroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul (uuestisõnastatud tekst) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD))

2013/C 264 E/22

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0566), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0566),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0269/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0269/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni 25. novembri 2011. aasta kirja transpordi- ja turismikomisjonile vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni 25. novembri 2011. aasta kirja transpordi- ja turismikomisjonile vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 4. aprilli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 4. aprilli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0034/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0034/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 98.

(2)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Kolmapäev, 23. mai 2012P7_TC1-COD(2011)0243

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul (uuestisõnastatud tekst)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 530/2012) lõplikule kujule).

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/106 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/106

---

Kolmapäev, 23. mai 2012ELi ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ***

P7_TA(2012)0216

Euroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE))

2013/C 264 E/23

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (18059/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (18059/2011),

| — | võttes arvesse uue protokolli eelnõu, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (18058/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uue protokolli eelnõu, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (18058/2011),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0028/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0028/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0147/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0147/2012),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | palub komisjonil edastada Euroopa Parlamendile lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja järeldused, samuti uue protokolli artiklis 3 osutatud mitmeaastase valdkondliku programmi ja vastavad iga-aastased hindamised; palub komisjoni samuti võimaldada Euroopa Parlamendi esindajatel osaleda vaatlejatena ühiskomitee koosolekutel ning esitada uue protokolli kohaldamise viimasel aastal ja enne selle uuendamise läbirääkimiste alustamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule täieliku aruande protokolli kohaldamise hindamise kohta, seadmata selle kättesaamisele ülearuseid piiranguid; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil edastada Euroopa Parlamendile lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja järeldused, samuti uue protokolli artiklis 3 osutatud mitmeaastase valdkondliku programmi ja vastavad iga-aastased hindamised; palub komisjoni samuti võimaldada Euroopa Parlamendi esindajatel osaleda vaatlejatena ühiskomitee koosolekutel ning esitada uue protokolli kohaldamise viimasel aastal ja enne selle uuendamise läbirääkimiste alustamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule täieliku aruande protokolli kohaldamise hindamise kohta, seadmata selle kättesaamisele ülearuseid piiranguid;

| 3. | palub nõukogul ja komisjonil oma vastavate volituste piires teavitada Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult uue protokolli ja selle uuendamisega seotud menetluse kõigil etappidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul ja komisjonil oma vastavate volituste piires teavitada Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult uue protokolli ja selle uuendamisega seotud menetluse kõigil etappidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Mosambiigi Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Mosambiigi Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/107 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/107

---

Kolmapäev, 23. mai 2012Finantstehingute maksu ühine süsteem *

P7_TA(2012)0217

Euroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, milles käsitletakse finantstehingute maksu ühist süsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2008/7/EÜ (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS))

2013/C 264 E/24

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0594), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0594),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0355/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0355/2011),

| — | võttes arvesse Küprose parlamendi, Malta parlamendi ja Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Küprose parlamendi, Malta parlamendi ja Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0154/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0154/2012),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu direktiiv


  Põhjendus 1 |
| (1) | Hiljutise finantskriisi tõttu on kõigil valitsemistasanditel arutatud võimaliku täiendava maksu, eelkõige finantstehingute maksu kehtestamist finantssektoris. Nende arutelude aluseks on soov tagada, et finantssektor annaks oma panuse kriisi kulude katmisse ja et võrreldes teiste sektoritega maksustataks kõnealust sektorit tulevikus õiglaselt, et piirataks finantseerimisasutuste stiimuleid tegeleda liiga riskantsete tegevustega, et täiendataks reguleerivaid meetmed, mille eesmärk on hoida ära tulevased kriisid, ning loodaks täiendavat tulu üldeelarve või konkreetsete poliitikavaldkondade jaoks. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

(1)

Hiljutise finantskriisi tõttu on kõigil valitsemistasanditel arutatud võimaliku täiendava maksu, eelkõige finantstehingute maksu kehtestamist finantssektoris. Nende arutelude aluseks on soov tagada, et finantssektor annaks oma panuse kriisi kulude katmisse ja et võrreldes teiste sektoritega maksustataks kõnealust sektorit tulevikus õiglaselt, et piirataks finantseerimisasutuste stiimuleid tegeleda liiga riskantsete tegevustega, et täiendataks reguleerivaid meetmed, mille eesmärk on hoida ära tulevased kriisid, ning loodaks täiendavat tulu üldeelarve või konkreetsete poliitikavaldkondade jaoks.

| (1) | Hiljutise finantskriisi tõttu on kõigil valitsemistasanditel arutatud võimaliku täiendava maksu, eelkõige finantstehingute maksu kehtestamist finantssektoris. Nende arutelude aluseks on soov tagada, et finantssektor annaks oma panuse kriisi kulude katmisse ja et võrreldes teiste sektoritega maksustataks kõnealust sektorit tulevikus õiglaselt, et piirataks finantseerimisasutuste stiimuleid tegeleda liiga riskantsete tegevustega, et täiendataks reguleerivaid meetmed, mille eesmärk on hoida ära tulevased kriisid, ning loodaks täiendavat tulu üldeelarve
  jaoks, muu hulgas panusena eelarve konsolideerimisse, et ergutada kasvu ja luua töökohti,
  või konkreetsete poliitikavaldkondade jaoks,
  nt arenguabi ja kliimamuutuse vastu võitlemine
  . |
| --- | --- |

(1)

Hiljutise finantskriisi tõttu on kõigil valitsemistasanditel arutatud võimaliku täiendava maksu, eelkõige finantstehingute maksu kehtestamist finantssektoris. Nende arutelude aluseks on soov tagada, et finantssektor annaks oma panuse kriisi kulude katmisse ja et võrreldes teiste sektoritega maksustataks kõnealust sektorit tulevikus õiglaselt, et piirataks finantseerimisasutuste stiimuleid tegeleda liiga riskantsete tegevustega, et täiendataks reguleerivaid meetmed, mille eesmärk on hoida ära tulevased kriisid, ning loodaks täiendavat tulu üldeelarve
  jaoks, muu hulgas panusena eelarve konsolideerimisse, et ergutada kasvu ja luua töökohti,
  või konkreetsete poliitikavaldkondade jaoks,
  nt arenguabi ja kliimamuutuse vastu võitlemine
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| (2) | Selleks et vältida turumoonutusi tulenevalt liikmesriikides ühepoolselt võetavatest meetmetest ja arvestades enamiku asjakohaste finantstehingute väga suurt mobiilsust ning vajadust tagada siseturu nõuetekohane toimimine, on liikmesriikides kehtestatava finantstehingute maksu põhielemendid
  vaja
  ühtlustada liidu tasandil. Seejuures tuleks vältida maksuarbitraaži võimalusi ELis ja investeeringute jaotumise moonutusi liidu finantsturgudel ning ka topeltmaksustamist või maksustamata jätmist. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et vältida turumoonutusi tulenevalt liikmesriikides ühepoolselt võetavatest meetmetest ja arvestades enamiku asjakohaste finantstehingute väga suurt mobiilsust ning vajadust tagada siseturu nõuetekohane toimimine, on liikmesriikides kehtestatava finantstehingute maksu põhielemendid
  vaja
  ühtlustada liidu tasandil. Seejuures tuleks vältida maksuarbitraaži võimalusi ELis ja investeeringute jaotumise moonutusi liidu finantsturgudel ning ka topeltmaksustamist või maksustamata jätmist.

| (2) | Selleks et vältida turumoonutusi tulenevalt liikmesriikides ühepoolselt võetavatest meetmetest ja arvestades enamiku asjakohaste finantstehingute väga suurt mobiilsust ning vajadust tagada siseturu nõuetekohane toimimine, on
  vaja
  liikmesriikides kehtestatava finantstehingute maksu põhielemendid ühtlustada
  ja käesolevat direktiivi rakendada
  liidu tasandil. Seejuures tuleks vältida maksuarbitraaži võimalusi ELis ja investeeringute jaotumise moonutusi liidu finantsturgudel ning ka topeltmaksustamist või maksustamata jätmist.
  Pidades silmas ülimat eesmärki, mis seisneb finantstehingute maksu kohaldamises kogu liidus, ning juhul, kui teatav liikmesriikide rühm, mis hõlmab euroala liikmesriike, kuid ei ole nendega piiratud, otsustab kiiremini edasi liikuda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 329 kohase tõhustatud koostöö alusel, tundub käesolevas direktiivis välja töötatud mudel olevat sobiv rakenduslik alus niisuguses liikmesriikide rühmas. Finantstehingute maksu kehtestamine väga piiratud arvul liikmesriikides võib aga põhjustada olulist konkurentsi moonutamist siseturul ning tagamaks, et niisugune tegevus ei mõjuta negatiivselt siseturu toimimist, tuleks võtta ulatuslikke meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et vältida turumoonutusi tulenevalt liikmesriikides ühepoolselt võetavatest meetmetest ja arvestades enamiku asjakohaste finantstehingute väga suurt mobiilsust ning vajadust tagada siseturu nõuetekohane toimimine, on
  vaja
  liikmesriikides kehtestatava finantstehingute maksu põhielemendid ühtlustada
  ja käesolevat direktiivi rakendada
  liidu tasandil. Seejuures tuleks vältida maksuarbitraaži võimalusi ELis ja investeeringute jaotumise moonutusi liidu finantsturgudel ning ka topeltmaksustamist või maksustamata jätmist.
  Pidades silmas ülimat eesmärki, mis seisneb finantstehingute maksu kohaldamises kogu liidus, ning juhul, kui teatav liikmesriikide rühm, mis hõlmab euroala liikmesriike, kuid ei ole nendega piiratud, otsustab kiiremini edasi liikuda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 329 kohase tõhustatud koostöö alusel, tundub käesolevas direktiivis välja töötatud mudel olevat sobiv rakenduslik alus niisuguses liikmesriikide rühmas. Finantstehingute maksu kehtestamine väga piiratud arvul liikmesriikides võib aga põhjustada olulist konkurentsi moonutamist siseturul ning tagamaks, et niisugune tegevus ei mõjuta negatiivselt siseturu toimimist, tuleks võtta ulatuslikke meetmeid.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

| (2 a) | Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldustega ja võttes arvesse asjaolu, et finantstehingute maks saavutab täielikult oma eesmärgid juhul, kui see kehtestatakse ülemaailmsel tasandil, peaks liit juhtima jõupingutusi, et saavutada finantstehingute maksukokkulepe ülemaailmsel tasandil. Seades end finantstehingute maksu kehtestamisel eeskujuks, peab liit otsustavalt püüdlema rahvusvahelise kokkuleppe poole asjaomasel rahvusvahelisel areenil, eelkõige G20 raames, et luua ühine alus ülemaailmse finantstehingute maksu kehtestamiseks. Sellesuunalised konkreetsed meetmed peaksid moodustama osa aruandest, mille komisjon koostab käesoleva direktiivi esimese läbivaatamise raames. |
| --- | --- |

(2 a)

Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldustega ja võttes arvesse asjaolu, et finantstehingute maks saavutab täielikult oma eesmärgid juhul, kui see kehtestatakse ülemaailmsel tasandil, peaks liit juhtima jõupingutusi, et saavutada finantstehingute maksukokkulepe ülemaailmsel tasandil. Seades end finantstehingute maksu kehtestamisel eeskujuks, peab liit otsustavalt püüdlema rahvusvahelise kokkuleppe poole asjaomasel rahvusvahelisel areenil, eelkõige G20 raames, et luua ühine alus ülemaailmse finantstehingute maksu kehtestamiseks. Sellesuunalised konkreetsed meetmed peaksid moodustama osa aruandest, mille komisjon koostab käesoleva direktiivi esimese läbivaatamise raames.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| (3) | Selleks et
  siseturg nõuetekohaselt toimiks
  , tuleks finantstehingute maksu kohaldada paljude erinevate finantsinstrumentide suhtes, sh nii organiseeritud turgudel kui ka börsiväliselt kaubeldavate struktureeritud toodete suhtes ja ka kõigi tuletislepingute sõlmimise ja muutmise suhtes. Samal põhjusel on maksustatavate finantseerimisasutuste mõiste lai. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et
  siseturg nõuetekohaselt toimiks
  , tuleks finantstehingute maksu kohaldada paljude erinevate finantsinstrumentide suhtes, sh nii organiseeritud turgudel kui ka börsiväliselt kaubeldavate struktureeritud toodete suhtes ja ka kõigi tuletislepingute sõlmimise ja muutmise suhtes. Samal põhjusel on maksustatavate finantseerimisasutuste mõiste lai.

| (3) | Selleks et
  vähendada maksustamise vältimise ja tegevuskoha äraviimise riski ning regulatiivse arbitraaži võimalusi
  , tuleks finantstehingute maksu kohaldada paljude erinevate finantsinstrumentide suhtes, sh nii organiseeritud turgudel kui ka börsiväliselt kaubeldavate struktureeritud toodete suhtes ja ka kõigi tuletislepingute sõlmimise ja muutmise suhtes. Samal põhjusel on maksustatavate finantseerimisasutuste mõiste lai.
  Võimalikult paljude finantsinstrumentide ja finantsturuosaliste kaasamine peaks ühtlasi tagama selle, et maksukoormus on jaotatud võrdselt kõigi osaliste vahel, kuid on suhteliselt suurem finantstehingute puhul, mis on spekulatiivsemad ja põhjustavad suuremaid häireid. Sama tulemust ei oleks võimalik saavutada, kui finantstehingute maksu kohaldamisala oleks piiratum, nt kui see võtaks tempelmaksu kuju, mis asetaks kogu maksukoormuse palju väiksemale reguleeritud turgudel kaubeldavate instrumentide rühmale, täitmata liigse ja kahjuliku spekuleerimise vähendamise eesmärki. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et
  vähendada maksustamise vältimise ja tegevuskoha äraviimise riski ning regulatiivse arbitraaži võimalusi
  , tuleks finantstehingute maksu kohaldada paljude erinevate finantsinstrumentide suhtes, sh nii organiseeritud turgudel kui ka börsiväliselt kaubeldavate struktureeritud toodete suhtes ja ka kõigi tuletislepingute sõlmimise ja muutmise suhtes. Samal põhjusel on maksustatavate finantseerimisasutuste mõiste lai.
  Võimalikult paljude finantsinstrumentide ja finantsturuosaliste kaasamine peaks ühtlasi tagama selle, et maksukoormus on jaotatud võrdselt kõigi osaliste vahel, kuid on suhteliselt suurem finantstehingute puhul, mis on spekulatiivsemad ja põhjustavad suuremaid häireid. Sama tulemust ei oleks võimalik saavutada, kui finantstehingute maksu kohaldamisala oleks piiratum, nt kui see võtaks tempelmaksu kuju, mis asetaks kogu maksukoormuse palju väiksemale reguleeritud turgudel kaubeldavate instrumentide rühmale, täitmata liigse ja kahjuliku spekuleerimise vähendamise eesmärki.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11 a (uus)

| (11 a) | Rangelt reguleeritud, kontrollitud ja läbipaistva kauplemise tugevdamiseks börsil peaksid liikmesriigid reguleerimata, kontrollimatu ja vähem läbipaistva börsivälise kauplemise kõrval kohaldama börsidel tehtud finantstehingute suhtes madalamaid maksumäärasid kui börsiväliselt tehtud finantstehingute suhtes. Sel viisil on võimalik saavutada kauplemise nihkumine vähereguleeritud või reguleerimata turgudelt rangelt reguleeritud ja kontrollitud börsidele. |
| --- | --- |

(11 a)

Rangelt reguleeritud, kontrollitud ja läbipaistva kauplemise tugevdamiseks börsil peaksid liikmesriigid reguleerimata, kontrollimatu ja vähem läbipaistva börsivälise kauplemise kõrval kohaldama börsidel tehtud finantstehingute suhtes madalamaid maksumäärasid kui börsiväliselt tehtud finantstehingute suhtes. Sel viisil on võimalik saavutada kauplemise nihkumine vähereguleeritud või reguleerimata turgudelt rangelt reguleeritud ja kontrollitud börsidele.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| (12) | Selleks et maks oleks suunatud pigem finantssektorile kui elanikele ja arvestades et finantseerimisasutused teevad finantsturgudel enamiku tehingutest, tuleks maksu kohaldada kõnealuste asutuste suhtes sellest olenemata, kas nad kauplevad oma nimel, teiste isikute nimel või oma arvel või teiste isikute arvel. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et maks oleks suunatud pigem finantssektorile kui elanikele ja arvestades et finantseerimisasutused teevad finantsturgudel enamiku tehingutest, tuleks maksu kohaldada kõnealuste asutuste suhtes sellest olenemata, kas nad kauplevad oma nimel, teiste isikute nimel või oma arvel või teiste isikute arvel.

| (12) | Selleks et maks oleks suunatud pigem finantssektorile kui elanikele ja arvestades, et finantseerimisasutused teevad finantsturgudel enamiku tehingutest, tuleks maksu kohaldada
  ainult
  kõnealuste asutuste suhtes sellest olenemata, kas nad kauplevad oma nimel, teiste isikute nimel või oma arvel või teiste isikute arvel. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et maks oleks suunatud pigem finantssektorile kui elanikele ja arvestades, et finantseerimisasutused teevad finantsturgudel enamiku tehingutest, tuleks maksu kohaldada
  ainult
  kõnealuste asutuste suhtes sellest olenemata, kas nad kauplevad oma nimel, teiste isikute nimel või oma arvel või teiste isikute arvel.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| (13) | Finantstehingute maksu tuleks kohaldada residentsuse põhimõttel, arvestades finantstehingute suurt mobiilsust ja selleks et vähendada maksude vältimise ohtu. |
| --- | --- |

(13)

Finantstehingute maksu tuleks kohaldada residentsuse põhimõttel, arvestades finantstehingute suurt mobiilsust ja selleks et vähendada maksude vältimise ohtu.

| (13) | Finantstehingute maksu tuleks kohaldada
  väga laialt määratletud
  residentsuse põhimõttel,
  mida täiendaksid emiteerimise põhimõtte elemendid
  , arvestades finantstehingute suurt mobiilsust ja selleks et vähendada maksude vältimise ohtu
  ning et tagada turuosaliste ja tehingute võimalikult ulatuslik kaetus. Lisaks tuleks finantstehingute maksu paremaks sissenõudmiseks kohaldada omandiõiguse üleandmise põhimõtet. |
| --- | --- |

(13)

Finantstehingute maksu tuleks kohaldada
  väga laialt määratletud
  residentsuse põhimõttel,
  mida täiendaksid emiteerimise põhimõtte elemendid
  , arvestades finantstehingute suurt mobiilsust ja selleks et vähendada maksude vältimise ohtu
  ning et tagada turuosaliste ja tehingute võimalikult ulatuslik kaetus. Lisaks tuleks finantstehingute maksu paremaks sissenõudmiseks kohaldada omandiõiguse üleandmise põhimõtet.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| (14) | Minimaalsed maksumäärad tuleks kehtestada piisavalt kõrged, et saavutada käesoleva direktiiviga ette nähtud ühtlustamine. Samas peavad määrad olema piisavalt madalad, et minimeerida turu ümberpaigutumise ohtu. |
| --- | --- |

(14)

Minimaalsed maksumäärad tuleks kehtestada piisavalt kõrged, et saavutada käesoleva direktiiviga ette nähtud ühtlustamine. Samas peavad määrad olema piisavalt madalad, et minimeerida turu ümberpaigutumise ohtu.

| (14) | Minimaalsed maksumäärad tuleks kehtestada piisavalt kõrged, et saavutada käesoleva direktiiviga ette nähtud ühtlustamine,
  nii et finantssektor annab asjakohase panuse majanduskriisi kulude katmisse, tugevdades sel viisil reaalmajandust
  . Samas peavad kõnealused määrad olema
  ühtse ülemaailmse finantstehingute maksurežiimi rakendamiseni
  piisavalt madalad, et minimeerida tegevuskoha äraviimise ohtu. |
| --- | --- |

(14)

Minimaalsed maksumäärad tuleks kehtestada piisavalt kõrged, et saavutada käesoleva direktiiviga ette nähtud ühtlustamine,
  nii et finantssektor annab asjakohase panuse majanduskriisi kulude katmisse, tugevdades sel viisil reaalmajandust
  . Samas peavad kõnealused määrad olema
  ühtse ülemaailmse finantstehingute maksurežiimi rakendamiseni
  piisavalt madalad, et minimeerida tegevuskoha äraviimise ohtu.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 a (uus)

| (15 a) | Kuna maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja kuritarvitamise määr sõltub osaliselt liikmesriikide võimest kontrollida kolmandas riigis paiknevas kauplemiskohas sooritatud maksustatavaid tehinguid, peaksid liikmesriigid ja vajaduse korral komisjon kasutama täies ulatuses ära OECD, Euroopa Nõukogu ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide loodud maksundusalase koostöö instrumente. Vajaduse korral tuleks siinkohal algatada kahe- ja mitmepoolne koostöö. |
| --- | --- |

(15 a)

Kuna maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja kuritarvitamise määr sõltub osaliselt liikmesriikide võimest kontrollida kolmandas riigis paiknevas kauplemiskohas sooritatud maksustatavaid tehinguid, peaksid liikmesriigid ja vajaduse korral komisjon kasutama täies ulatuses ära OECD, Euroopa Nõukogu ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide loodud maksundusalase koostöö instrumente. Vajaduse korral tuleks siinkohal algatada kahe- ja mitmepoolne koostöö.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| (16) | Selleks et oleks võimalik vastu võtta üksikasjalikumad eeskirjad, mille alusel tehakse kindlaks, kas teatud finantstegevus moodustab olulise osa ettevõtja tegevusest (et ettevõtet saaks käsitada finantseerimisasutusena käesoleva direktiivi eesmärgil), ning et saaks vastu võtta maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja kuritarvitamist käsitlevad üksikasjalikumad eeskirjad, tuleks komisjonile delegeerida volitus võtta vastu õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 eesmärgiga määrata kindlaks sellekohased vajalikud meetmed. Eriti tähtis on, et komisjon korraldaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid nõupidamisi,
  sealhulgas
  ekspertide
  tasandil
  . Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide õigeaegse ja asjakohase edastamise nõukogule. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et oleks võimalik vastu võtta üksikasjalikumad eeskirjad, mille alusel tehakse kindlaks, kas teatud finantstegevus moodustab olulise osa ettevõtja tegevusest (et ettevõtet saaks käsitada finantseerimisasutusena käesoleva direktiivi eesmärgil), ning et saaks vastu võtta maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja kuritarvitamist käsitlevad üksikasjalikumad eeskirjad, tuleks komisjonile delegeerida volitus võtta vastu õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 eesmärgiga määrata kindlaks sellekohased vajalikud meetmed. Eriti tähtis on, et komisjon korraldaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid nõupidamisi,
  sealhulgas
  ekspertide
  tasandil
  . Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide õigeaegse ja asjakohase edastamise nõukogule.

| (16) | Selleks et oleks võimalik vastu võtta üksikasjalikumad eeskirjad, mille alusel tehakse kindlaks, kas teatud finantstegevus moodustab olulise osa ettevõtja tegevusest (et ettevõtet saaks käsitada finantseerimisasutusena käesoleva direktiivi eesmärgil), ning et saaks vastu võtta maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja kuritarvitamist käsitlevad üksikasjalikumad eeskirjad, tuleks komisjonile delegeerida volitus võtta vastu õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 eesmärgiga määrata kindlaks sellekohased vajalikud meetmed. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone,
  eelkõige
  ekspertide,
  valitsusväliste organisatsioonide ja muude sidusrühmadega
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide õigeaegse ja asjakohase edastamise
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et oleks võimalik vastu võtta üksikasjalikumad eeskirjad, mille alusel tehakse kindlaks, kas teatud finantstegevus moodustab olulise osa ettevõtja tegevusest (et ettevõtet saaks käsitada finantseerimisasutusena käesoleva direktiivi eesmärgil), ning et saaks vastu võtta maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja kuritarvitamist käsitlevad üksikasjalikumad eeskirjad, tuleks komisjonile delegeerida volitus võtta vastu õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 eesmärgiga määrata kindlaks sellekohased vajalikud meetmed. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone,
  eelkõige
  ekspertide,
  valitsusväliste organisatsioonide ja muude sidusrühmadega
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide õigeaegse ja asjakohase edastamise
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17 a (uus)

| (17 a) | Käesolev direktiiv ei käsitle finantstehingute maksutulu haldamist. Võttes siiski arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, ja eelkõige sätteid liidu omavahendite kohta, võiks osa finantstehingute maksutulust hallata liidu tasandil, kas osana liidu omavahenditest või otseselt seotuna konkreetsete liidu poliitikavaldkondade ja avalike hüvedega. Osa finantstehingute maksutulu kasutamine liidu omavahenditena vähendaks liikmesriikide sissemakseid liidu eelarvesse ja vabastaks seega liikmesriikide eelarvelisi vahendeid muudeks eesmärkideks. |
| --- | --- |

(17 a)

Käesolev direktiiv ei käsitle finantstehingute maksutulu haldamist. Võttes siiski arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, ja eelkõige sätteid liidu omavahendite kohta, võiks osa finantstehingute maksutulust hallata liidu tasandil, kas osana liidu omavahenditest või otseselt seotuna konkreetsete liidu poliitikavaldkondade ja avalike hüvedega. Osa finantstehingute maksutulu kasutamine liidu omavahenditena vähendaks liikmesriikide sissemakseid liidu eelarvesse ja vabastaks seega liikmesriikide eelarvelisi vahendeid muudeks eesmärkideks.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17 b (uus)

| (17 b) | Maksude kogumine on üksnes liikmesriikide pädevuses. |
| --- | --- |

(17 b)

Maksude kogumine on üksnes liikmesriikide pädevuses.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 2

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi finantstehingute suhtes
  tingimusel
  ,
  et
  vähemalt üks tehingu osapool asub liikmesriigis ja
  et
  liikmesriigi territooriumil asuv finantstehingus osalev finantseerimisasutus tegutseb kas enda arvel või teise isiku arvel või enda nimel või tehingu osapoole nimel.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse
  kooskõlas artikliga 3
  kõigi finantstehingute suhtes,
  mis vastavad ühele järgmistest tingimustest:

| (a) | vähemalt üks tehingu osapool asub liikmesriigis ja liikmesriigi territooriumil asuv finantstehingus osalev finantseerimisasutus tegutseb kas enda arvel või teise isiku arvel või enda nimel või tehingu osapoole nimel;
  või |
| --- | --- |

(a)

vähemalt üks tehingu osapool asub liikmesriigis ja liikmesriigi territooriumil asuv finantstehingus osalev finantseerimisasutus tegutseb kas enda arvel või teise isiku arvel või enda nimel või tehingu osapoole nimel;
  või

| (b) | tehing hõlmab finantsinstrumenti, mille on emiteerinud liidus registreeritud juriidiline isik
  . |
| --- | --- |

(b)

tehing hõlmab finantsinstrumenti, mille on emiteerinud liidus registreeritud juriidiline isik
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 1 – alapunkt c a (uus)

| (c a) | valuuta hetketuru tehingud, välja arvatud juhul, kui need on otseselt seotud lõppkasutajast finantssektorivälise vastaspoole äritegevusega
  ; |
| --- | --- |

(c a)

valuuta hetketuru tehingud, välja arvatud juhul, kui need on otseselt seotud lõppkasutajast finantssektorivälise vastaspoole äritegevusega
  ;

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 7 – alapunkt f

| (f) | pensionifond
  või tööandjapensioni
  kogumisasutus
  , nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ artikli 6 punktis a, ning sellise fondi või asutuse
  investeerimisjuht
  ; |
| --- | --- |

(f)

pensionifond
  või tööandjapensioni
  kogumisasutus
  , nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ artikli 6 punktis a, ning sellise fondi või asutuse
  investeerimisjuht
  ;

| (f) | pensionifondi
  või tööandjapensioni
  kogumisasutust
  , nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ
  (tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta)
  artikli 6 punktis a, ning sellise fondi või asutuse
  investeerimisjuhti, samuti üksust, mis on asutatud selliste fondide või asutuste investeeringute tegemise eesmärgil ning kes tegutseb üksnes selliste fondide või asutuste huvides, ei loeta käesoleva direktiivi kohaldamisel finantseerimisasutuseks kuni käesoleva direktiivi läbivaatamiseni vastavalt artiklile 16; |
| --- | --- |

(f)

pensionifondi
  või tööandjapensioni
  kogumisasutust
  , nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ
  (tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta)
  artikli 6 punktis a, ning sellise fondi või asutuse
  investeerimisjuhti, samuti üksust, mis on asutatud selliste fondide või asutuste investeeringute tegemise eesmärgil ning kes tegutseb üksnes selliste fondide või asutuste huvides, ei loeta käesoleva direktiivi kohaldamisel finantseerimisasutuseks kuni käesoleva direktiivi läbivaatamiseni vastavalt artiklile 16;

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt e a (uus)

| (e a) | ta on enda või teise isiku arvel või tehingu osapoole nimel tegutsev osapool tehingus, mis on seotud liikmesriigi või liidu territooriumil emiteeritud finantsinstrumendiga. |
| --- | --- |

(e a)

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Lõike 1 järjepidevaks kohaldamiseks teevad liikmesriikide pädevad asutused üksteise ja ESMAga tihedat koostööd finantsturgude üle järelevalve teostamisel.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 a (uus)

Artikkel 3 a

Emiteerimine

1.
     
  Käesoleva direktiivi tähenduses on finantsinstrument emiteeritud liikmesriigi või liidu territooriumil, kui selle on emiteerinud liikmesriigis registreeritud juriidiline isik.

2.
     
  Tuletislepingu puhul on liikmesriigi või liidu territooriumil emiteerimise tingimus täidetud, kui viite- või alusinstrumendi on emiteerinud liikmesriigis registreeritud juriidiline isik.

3.
     
  Struktureeritud instrumendi puhul on liikmesriigi või liidu territooriumil emiteerimise tingimus täidetud, kui struktureeritud instrumendi aluseks või tagatiseks on oluline hulk varasid või finantsinstrumente ja tuletislepinguid, mis viitavad finantsinstrumentidele, mille on emiteerinud liikmesriigis registreeritud juriidiline isik.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 b (uus)

Artikkel 3 b

Omandiõiguse üleandmine

1.
     
  Finantstehingut, mille puhul ei ole finantstehingute maksu makstud, ei saa kohtu kaudu täitmisele pöörata ja see ei too kaasa aluseks oleva instrumendi omandiõiguse üleandmist.

2.
     
  Loetakse, et lõike 1 kohase finantstehingu puhul ei ole täidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL) nr .../2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta [Euroopa turu infrastruktuuri määrus]) keskse kliirimise nõue ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL) nr .../2012 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta [CRR IV]) kohased kapitali adekvaatsuse nõuded.

3.
     
  Automaatsete elektrooniliste makseskeemide korral arveldusagentide osalusel või ilma selleta võivad liikmesriigi maksuhaldurid luua finantstehingute maksu automaatse elektroonilise kogumise ja omandiõiguse üleandmise tõendite väljastamise süsteemi.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 3

3.   Liikmesriigid kohaldavad ühesugust määra kõigi selliste finantstehingute suhtes, mis kuuluvad lõike 2 punktide a ja b kohaselt samasse kategooriasse.

3.   Liikmesriigid kohaldavad
  maksuarbitraaži vältimiseks
  ühesugust määra kõigi selliste finantstehingute suhtes, mis kuuluvad lõike 2 punktide a ja b kohaselt samasse kategooriasse.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Liikmesriigid kohaldavad börsidel tehtavate finantstehingute suhtes madalamat maksumäära kui börsiväliste finantstehingute suhtes. Seda kohaldatakse artiklites 5 ja 6 osutatud finantstehingute suhtes.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2

2.   Kui finantseerimisasutus tegutseb teise finantseerimisasutuse nimel
  või
  arvel, on üksnes kõnealune teine finantseerimisasutus kohustatud maksma finantstehingute maksu.

2.   Kui finantseerimisasutus tegutseb teise finantseerimisasutuse nimel, arvel
  või korraldusel
  , on üksnes kõnealune teine finantseerimisasutus kohustatud maksma finantstehingute maksu.
  Kui sellisesse protsessi on kaasatud mitu finantseerimisasutust, on finantstehingute maksu kohustatud maksma ainult algne kauplejana registreeritud asutus.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1

1.   Liikmesriigid sätestavad
  registreerimis
  -, raamatupidamis- ja aruandluskohustused ning muud kohustused, mille eesmärk on tagada, et maksuhaldurile maksta tulevat finantstehingute maksu ka tegelikkuses makstakse.

1.   Liikmesriigid sätestavad raamatupidamis- ja aruandluskohustused ning muud kohustused, mille eesmärk on tagada, et maksuhaldurile maksta tulevat finantstehingute maksu ka tegelikkuses makstakse.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Finantseerimisasutus registreerib end kuue kuu jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest artikli 3 lõike 1 kohase asukohajärgse liikmesriigi maksuhalduri juures.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1 b (uus)

1 b.
     
  Liikmesriik teavitab teisi liikmesriike oma territooriumil registreeritud finantseerimisasutustest.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 5 a (uus)

5 a.
     
  Liikmesriigid avalikustavad igal aastal komisjonile ja Eurostatile kogutud tulude aluseks olevate tehingute mahud.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – pealkiri

Erisätted maksudest kõrvalehoidumise ja
  maksustamise vältimise
  ning
  kuritarvitamise ärahoidmise kohta

Erisätted läbipaistvuse ning
  maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise
  ja
  kuritarvitamise ärahoidmise kohta

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 1

1.   
  Liikmesriigid võtavad vastu meetmed
  maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning kuritarvitamise ärahoidmiseks.

1.   Maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning kuritarvitamise ärahoidmiseks
  võetakse vastu liidu õigusnormid
  .

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Komisjon loob ekspertide töörühma (finantstehingute maksu komitee), mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja teostab järelevalvet käesoleva direktiivi kohaldamise üle. Liikmesriigid nimetavad asutused, kellel on piisavad volitused, et võtta kuritarvituse korral viivitamata meetmeid.

Finantstehingute maksu komitee teostab järelevalvet finantstehingute üle, et tuvastada vältimise skeeme, pakkuda välja vastumeetmeid ning kooskõlastada niisuguste vastumeetmete rakendamist riigi tasandil, kui see on vajalik.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Maksuhalduritele finantstehingute maksu kehtestamisega tekkivat halduskoormust hoitakse võimalikult väiksena ning sel eesmärgil julgustab komisjon liikmesriikide maksuhaldureid tegema koostööd.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 3 b (uus)

3 b.
     
  Eurostat kogub ja avaldab iga aastal teavet finantsvoogude kohta, mille suhtes kohaldatakse liidus finantstehingute maksu.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 3 c (uus)

3 c.
     
  Liikmesriigid ja vajaduse korral komisjon kasutavad täielikult ära asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide loodud maksundusalase koostöö instrumente, et kontrollida kolmandas riigis asuvas kauplemiskohas sooritatud maksustatavaid tehinguid.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 3 d (uus)

3 d.
     
  Et kohandada liikmesriikide maksuhaldureid käesoleva direktiivi sätetega, eelkõige seoses lõikes 3 osutatud halduskoostööga, annavad liikmesriigid neile vajalikud ja piisavad inimressursid ja tehnilised vahendid. Erilist tähelepanu pööratakse ametnikele koolituse pakkumisele.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 3 e (uus)

3 e.
     
  Komisjon teostab põhjaliku hindamise, et analüüsida käesoleva direktiivi rakendamisega piirkondlike ja kohalike asutuste jaoks kaasnevaid halduskulusid.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16

Iga viie aasta tagant ja esimest korda hiljemalt 31. detsembril 2016 esitab komisjon nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ja vajaduse korral ettepaneku selle muutmiseks.

Iga viie aasta tagant ja esimest korda hiljemalt 31. detsembril 2016 esitab komisjon
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ja vajaduse korral ettepaneku selle muutmiseks.

Kõnealuses aruandes käsitleb komisjon vähemalt finantstehingute maksu mõju siseturu nõuetekohasele toimimisele ning finantsturgudele ja reaalmajandusele
  ning selles võetakse arvesse edusamme, mida on tehtud finantssektori maksustamisel rahvusvahelisel tasandil
  .

Kõnealuses aruandes käsitleb komisjon vähemalt finantstehingute maksu mõju siseturu nõuetekohasele toimimisele ning finantsturgudele ja reaalmajandusele.
  Selles hinnatakse ka niisuguste teatavate sätete mõju nagu finantstehingute maksu asjakohane kohaldamisala, võimalus eristada finantstoodete ja varade eri kategooriaid eesmärgiga kehtestada kõrgemad määrad alates teatavast tühistatud korralduste suhtarvust, maksumäär ning erandi kehtestamine tööandjapensioni kogumisasutustele artikli 2 lõike 1 punkti 7 alapunkti f alusel. Kui komisjon tuvastab moonutuse või kuritarvituse, esildab ta asjakohased parandusmeetmed.

Lisaks koostab komisjon analüüsi ja aruande finantseerimisasutuste residentsusel põhineva finantstehingute maksu maksutulude kogumise kohta liikmesriikides ning selle kohta, millises ulatuses erineb niisugune kogumine klientide residentsusel põhinevast maksude jaotumisest, s.t millisel määral rahandusalane konsolideerumine koondab maksutulusid finantskeskustesse.

Komisjon võtab oma aruannetes arvesse arutlusel olevaid või juba kasutusele võetud finantssektori maksustamise eri vorme ning edusamme ulatuslikuma finantstehingute maksu kehtestamisel. Vajaduse korral esitab komisjon ettepanekud või võtab meetmed, et hõlbustada lähenemist ja edendada ülemaailmse finantstehingute maksu kehtestamist.

---

Neljapäev, 24. mai 2012

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/119 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/119

---

Neljapäev, 24. mai 2012Üldsätted kolmandatele riikidele antava makromajandusliku finantsabi kohta ***I

P7_TA(2012)0220

Euroopa Parlamendi poolt 24. mail 2012. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse üldsätted kolmandatele riikidele antava makromajandusliku finantsabi kohta (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD)) (1)

2013/C 264 E/25

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Pealkiri |
| | |
| Muudatusettepanek 2 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 1 a (uus) |
| | (1 a) | Liidu makromajanduslikku finantsabi tuleb kasutada erandjuhtudel, kui on vaja anda finantsabi kolmandatele riikidele, kellel on ajutisi maksebilansi probleeme. Erinevalt muudest liidu välispoliitikat otseselt toetavatest vahenditest (nagu ühinemiseelse abi rahastamisvahend (2)

  ,
  Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (3)

  ,
  arengukoostöö rahastamisvahend (4)



  jne) ei tohi makromajanduslikku finantsabi kasutada regulaarse finantsabi andmiseks ning selle esmane eesmärk ei tohi olla abisaavate riikide majandus- ja sotsiaalse arengu toetamine. Samuti ei tohi makromajanduslikku finantsabi kasutada võlgade kustutamise toetamiseks. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

(1 a)

Liidu makromajanduslikku finantsabi tuleb kasutada erandjuhtudel, kui on vaja anda finantsabi kolmandatele riikidele, kellel on ajutisi maksebilansi probleeme. Erinevalt muudest liidu välispoliitikat otseselt toetavatest vahenditest (nagu ühinemiseelse abi rahastamisvahend (2)

  ,
  Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (3)

  ,
  arengukoostöö rahastamisvahend (4)



  jne) ei tohi makromajanduslikku finantsabi kasutada regulaarse finantsabi andmiseks ning selle esmane eesmärk ei tohi olla abisaavate riikide majandus- ja sotsiaalse arengu toetamine. Samuti ei tohi makromajanduslikku finantsabi kasutada võlgade kustutamise toetamiseks.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| (2) | Praegu antakse makromajanduslikku finantsabi kolmandatele riikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühekordsete riigipõhiste otsuste alusel. See vähendab
  abi tõhusust ja tulemuslikkust,
  põhjustades ebavajalikke viivitusi makromajandusliku finantsabi taotluste esitamise
  ja
  nende tegelike rakendamise vahel
  . |
| --- | --- |

(2)

Praegu antakse makromajanduslikku finantsabi kolmandatele riikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühekordsete riigipõhiste otsuste alusel. See vähendab
  abi tõhusust ja tulemuslikkust,
  põhjustades ebavajalikke viivitusi makromajandusliku finantsabi taotluste esitamise
  ja
  nende tegelike rakendamise vahel
  .

| (2) | Raammääruse eesmärk on selgitada reegleid ning parandada liidu
  abi tõhusust ja tulemuslikkust,
  muutes muu hulgas eeltingimuste kohaldamise rangemaks, parandades läbipaistvust
  ja
  muutes komisjoni poliitilise hinnangu ametlikuks ning parandades demokraatlikku tõhusust ja kontrolli
  . |
| --- | --- |

(2)

Raammääruse eesmärk on selgitada reegleid ning parandada liidu
  abi tõhusust ja tulemuslikkust,
  muutes muu hulgas eeltingimuste kohaldamise rangemaks, parandades läbipaistvust
  ja
  muutes komisjoni poliitilise hinnangu ametlikuks ning parandades demokraatlikku tõhusust ja kontrolli
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| (3) | Raamistik makromajandusliku finantsabi andmiseks
  nendele
  kolmandatele riikidele,
  kellega ELil on olulised poliitilised, majandus- ja kaubandussidemed
  , peaks
  muutma abi andmise tulemuslikumaks. Eelkõige peaks olema võimalik anda makromajanduslikku finantsabi kolmandatele riikidele, et julgustada
  neid võtma majanduspoliitika meetmeid, mis tõenäoliselt aitavad lahendada maksebilansi kriisi. |
| --- | --- |

(3)

Raamistik makromajandusliku finantsabi andmiseks
  nendele
  kolmandatele riikidele,
  kellega ELil on olulised poliitilised, majandus- ja kaubandussidemed
  , peaks
  muutma abi andmise tulemuslikumaks. Eelkõige peaks olema võimalik anda makromajanduslikku finantsabi kolmandatele riikidele, et julgustada
  neid võtma majanduspoliitika meetmeid, mis tõenäoliselt aitavad lahendada maksebilansi kriisi.

| (3) | Raamistik makromajandusliku finantsabi andmiseks kolmandatele riikidele peaks
  ergutama
  neid
  riike
  võtma majanduspoliitika meetmeid, mis tõenäoliselt aitavad lahendada maksebilansi kriisi. |
| --- | --- |

(3)

Raamistik makromajandusliku finantsabi andmiseks kolmandatele riikidele peaks
  ergutama
  neid
  riike
  võtma majanduspoliitika meetmeid, mis tõenäoliselt aitavad lahendada maksebilansi kriisi.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| (5) | Makromajandusliku finantsabi üldmääruse vastuvõtmine aluslepingu artiklite 209 ja 212 alusel ei piira aluslepingu artikli 213 sätete kohaldamist, millega reguleeritakse kiire finantsabi andmist kolmandatele riikidele, ning nõukogu sellega seotud eelisõigust. |
| --- | --- |

(5)

Makromajandusliku finantsabi üldmääruse vastuvõtmine aluslepingu artiklite 209 ja 212 alusel ei piira aluslepingu artikli 213 sätete kohaldamist, millega reguleeritakse kiire finantsabi andmist kolmandatele riikidele, ning nõukogu sellega seotud eelisõigust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| (7) | Nõukogu kehtestas oma 8. oktoobri 2002. aasta järeldustes kriteeriumid (nn Genvali kriteeriumid), millest juhinduda
  ELi
  makromajandusliku finantsabi tehingute puhul. Asjakohane oleks
  muuta
  need kriteeriumid
  ametlikuks
  omaette õigusaktiga, mille
  kiidavad heaks nii
  parlament
  kui ka nõukogu, ning samal ajal neid kriteeriume ajakohastada
  ja
  täpsustada
  . |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu kehtestas oma 8. oktoobri 2002. aasta järeldustes kriteeriumid (nn Genvali kriteeriumid), millest juhinduda
  ELi
  makromajandusliku finantsabi tehingute puhul. Asjakohane oleks
  muuta
  need kriteeriumid
  ametlikuks
  omaette õigusaktiga, mille
  kiidavad heaks nii
  parlament
  kui ka nõukogu, ning samal ajal neid kriteeriume ajakohastada
  ja
  täpsustada
  .

| (7) | Nõukogu kehtestas oma 8. oktoobri 2002. aasta järeldustes kriteeriumid (nn Genvali kriteeriumid), millest juhinduda
  liidu
  makromajandusliku finantsabi tehingute puhul. Asjakohane oleks need kriteeriumid
  ajakohastada ja neid selgitada
  omaette õigusaktiga, mille
  võtavad vastu Euroopa
  Parlament ja
  nõukogu ning milles muu hulgas käsitletakse asjakohase abi liigi (laen, toetus või mõlema kombinatsioon) määramise kriteeriume
  . |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu kehtestas oma 8. oktoobri 2002. aasta järeldustes kriteeriumid (nn Genvali kriteeriumid), millest juhinduda
  liidu
  makromajandusliku finantsabi tehingute puhul. Asjakohane oleks need kriteeriumid
  ajakohastada ja neid selgitada
  omaette õigusaktiga, mille
  võtavad vastu Euroopa
  Parlament ja
  nõukogu ning milles muu hulgas käsitletakse asjakohase abi liigi (laen, toetus või mõlema kombinatsioon) määramise kriteeriume
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| (8) | Eelnevalt tuleks sätestada asjakohased menetlused ja meetmed, et Euroopa Liidul oleks võimalik
  tagada makromajandusliku
  finantsabi
  kiire andmine
  , eriti kui asjaolud nõuavad viivitamatut tegutsemist.
  See suurendaks ka
  makromajandusliku finantsabi rakendamise suhtes kohaldatavate kriteeriumide selgust ja läbipaistvust. |
| --- | --- |

(8)

Eelnevalt tuleks sätestada asjakohased menetlused ja meetmed, et Euroopa Liidul oleks võimalik
  tagada makromajandusliku
  finantsabi
  kiire andmine
  , eriti kui asjaolud nõuavad viivitamatut tegutsemist.
  See suurendaks ka
  makromajandusliku finantsabi rakendamise suhtes kohaldatavate kriteeriumide selgust ja läbipaistvust.

| (8) | Eelnevalt tuleks sätestada asjakohased menetlused ja meetmed, et Euroopa Liidul oleks võimalik
  kiiresti anda makromajanduslikku
  finantsabi, eriti kui asjaolud nõuavad viivitamatut tegutsemist,
  ning suurendada
  makromajandusliku finantsabi rakendamise suhtes kohaldatavate kriteeriumide selgust ja läbipaistvust. |
| --- | --- |

(8)

Eelnevalt tuleks sätestada asjakohased menetlused ja meetmed, et Euroopa Liidul oleks võimalik
  kiiresti anda makromajanduslikku
  finantsabi, eriti kui asjaolud nõuavad viivitamatut tegutsemist,
  ning suurendada
  makromajandusliku finantsabi rakendamise suhtes kohaldatavate kriteeriumide selgust ja läbipaistvust.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| (9) | Komisjon peaks tagama, et makromajanduslik finantsabi oleks kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete, eesmärkide ja meetmetega ning liidu muude asjaomaste poliitikavaldkondadega. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks tagama, et makromajanduslik finantsabi oleks kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete, eesmärkide ja meetmetega ning liidu muude asjaomaste poliitikavaldkondadega.

| (9) | Komisjon peaks
  abisaavate riikide valiku ning vastastikuse mõistmise memorandumite sisuga
  tagama, et makromajanduslik finantsabi oleks kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete, eesmärkide ja meetmetega ning liidu muude asjaomaste poliitikavaldkondadega. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks
  abisaavate riikide valiku ning vastastikuse mõistmise memorandumite sisuga
  tagama, et makromajanduslik finantsabi oleks kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete, eesmärkide ja meetmetega ning liidu muude asjaomaste poliitikavaldkondadega.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| (9 a) | Makromajanduslik finantsabi on samuti liidu välispoliitika vahend, mis peaks esile tõstma ELi nähtavust ja suurendama tema mõju piiri taga. Kogu makromajandusliku finantsabi andmise vältel tuleks ELi välispoliitika koordineerituse ja järjepidevuse huvides tagada, et sellesse protsessi on tihedalt kaasatud Euroopa välisteenistus. |
| --- | --- |

(9 a)

Makromajanduslik finantsabi on samuti liidu välispoliitika vahend, mis peaks esile tõstma ELi nähtavust ja suurendama tema mõju piiri taga. Kogu makromajandusliku finantsabi andmise vältel tuleks ELi välispoliitika koordineerituse ja järjepidevuse huvides tagada, et sellesse protsessi on tihedalt kaasatud Euroopa välisteenistus.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| (10) | Makromajanduslik finantsabi peaks
  tugevdama
  abisaavate riikide pühendumust liiduga ühistele väärtustele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõttele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele,
  säästvale arengule
  ja vaesuse
  vähendamisele
  , kuid ka avatud, reeglitel põhineva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele. |
| --- | --- |

(10)

Makromajanduslik finantsabi peaks
  tugevdama
  abisaavate riikide pühendumust liiduga ühistele väärtustele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõttele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele,
  säästvale arengule
  ja vaesuse
  vähendamisele
  , kuid ka avatud, reeglitel põhineva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele.

| (10) | Makromajanduslik finantsabi peaks
  sisaldama meetmeid, mis parandaksid
  abisaavate riikide pühendumust liiduga ühistele väärtustele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõttele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele,
  laste sunniviisilise töö vastu võitlemisele, säästva arengu
  ja vaesuse
  vähendamise toetamisele
  , kuid ka avatud, reeglitel põhineva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele.
  Kõnealuste eesmärkide saavutamist peaks komisjon korrapäraselt jälgima. |
| --- | --- |

(10)

Makromajanduslik finantsabi peaks
  sisaldama meetmeid, mis parandaksid
  abisaavate riikide pühendumust liiduga ühistele väärtustele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõttele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele,
  laste sunniviisilise töö vastu võitlemisele, säästva arengu
  ja vaesuse
  vähendamise toetamisele
  , kuid ka avatud, reeglitel põhineva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele.
  Kõnealuste eesmärkide saavutamist peaks komisjon korrapäraselt jälgima.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| (
  13
  ) | Makromajanduslik finantsabi
  peaks
  täiendama Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude mitmepoolsete finantseerimisasutuste antavat abi ning koormust tuleks õiglaselt jagada teiste rahastajatega.
  Makromajanduslik
  finantsabi
  peaks tagama
  liidu kaasatuse lisandväärtuse. |
| --- | --- |

(
  13
  )

Makromajanduslik finantsabi
  peaks
  täiendama Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude mitmepoolsete finantseerimisasutuste antavat abi ning koormust tuleks õiglaselt jagada teiste rahastajatega.
  Makromajanduslik
  finantsabi
  peaks tagama
  liidu kaasatuse lisandväärtuse.

| (
  11 a
  ) | Üldiselt peaks
  makromajanduslik finantsabi täiendama Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude
  Euroopa või
  mitmepoolsete finantseerimisasutuste antavat abi ning koormust tuleks õiglaselt jagada
  nende asutuste ja
  teiste rahastajatega.
  Makromajanduslikku
  finantsabi
  tuleks anda seal, kus see tagab
  liidu kaasatuse lisandväärtuse. |
| --- | --- |

(
  11 a
  )

Üldiselt peaks
  makromajanduslik finantsabi täiendama Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude
  Euroopa või
  mitmepoolsete finantseerimisasutuste antavat abi ning koormust tuleks õiglaselt jagada
  nende asutuste ja
  teiste rahastajatega.
  Makromajanduslikku
  finantsabi
  tuleks anda seal, kus see tagab
  liidu kaasatuse lisandväärtuse.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| (13 a) | Selleks et makromajanduslik finantsabi vastaks majanduskriisist tulenevatele nõudmisele, peaks liit tagama, et selle eelarveks eraldatakse piisavad rahalised vahendid. Samuti on oluline tagada, et makromajanduslik finantsabi oleks kättesaadav kõigile abikõlblikele riikidele, sõltumata nende majanduslikust suurusest, ning seda tuleks anda kooskõlas liidu muude välisrahastamisvahenditega. |
| --- | --- |

(13 a)

Selleks et makromajanduslik finantsabi vastaks majanduskriisist tulenevatele nõudmisele, peaks liit tagama, et selle eelarveks eraldatakse piisavad rahalised vahendid. Samuti on oluline tagada, et makromajanduslik finantsabi oleks kättesaadav kõigile abikõlblikele riikidele, sõltumata nende majanduslikust suurusest, ning seda tuleks anda kooskõlas liidu muude välisrahastamisvahenditega.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| (14 a) | Selleks et hoida tasakaalus ühelt poolt vajadus liidu tõhusa ja tulemusliku finantsabi järele ning teiselt poolt suurem ühtsus, läbipaistvus ja demokraatlik kontroll, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 määratletud õigusakte abikõlblike riikide ja territooriumide ning konkreetsetele riikidele ja territooriumidele finantsabi andmise kohta. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama, et asjakohased dokumendid edastatakse sama- ja õigeaegselt ning sobival viisil Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(14 a)

Selleks et hoida tasakaalus ühelt poolt vajadus liidu tõhusa ja tulemusliku finantsabi järele ning teiselt poolt suurem ühtsus, läbipaistvus ja demokraatlik kontroll, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 määratletud õigusakte abikõlblike riikide ja territooriumide ning konkreetsetele riikidele ja territooriumidele finantsabi andmise kohta. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama, et asjakohased dokumendid edastatakse sama- ja õigeaegselt ning sobival viisil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| (15) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühesugused tingimused
  seoses makromajandusliku finantsabi tehingute heakskiitmise ja juhtimisega kolmandates riikides
  , tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühesugused tingimused
  seoses makromajandusliku finantsabi tehingute heakskiitmise ja juhtimisega kolmandates riikides
  , tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.

| (15) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  16. veebruari 2011. aasta
  määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  16. veebruari 2011. aasta
  määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| (16) | Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusotsuste puhul, millega määratletakse iga üksiku makromajandusliku finantsabi tehingu summa, vorm, kestus ja üldtingimused, arvestades et sellistel otsustel on oluline mõju eelarvele. |
| --- | --- |

(16)

Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusotsuste puhul, millega määratletakse iga üksiku makromajandusliku finantsabi tehingu summa, vorm, kestus ja üldtingimused, arvestades et sellistel otsustel on oluline mõju eelarvele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| (17) | Nõuandemenetlust tuleks kasutada vastastikuse mõistmise memorandumi puhul, milles sätestatakse liidu makromajandusliku finantsabiga seotud majanduspoliitika meetmed, arvestades et vastastikuse mõistmise memorandum ei ole üldine rakendusakt ega ka akt, millega kaasneb eelarvele või kolmandatele riikidele muud mõju, kui see, mis tuleneb abi andmise otsusest, |
| --- | --- |

(17)

Nõuandemenetlust tuleks kasutada vastastikuse mõistmise memorandumi puhul, milles sätestatakse liidu makromajandusliku finantsabiga seotud majanduspoliitika meetmed, arvestades et vastastikuse mõistmise memorandum ei ole üldine rakendusakt ega ka akt, millega kaasneb eelarvele või kolmandatele riikidele muud mõju, kui see, mis tuleneb abi andmise otsusest,

välja jäetud

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette üldsätted makromajandusliku finantsabi andmiseks artiklis 2
  sätestatud
  abikõlblikele kolmandatele riikidele ja territooriumidele.

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette üldsätted
  liidu
  makromajandusliku finantsabi andmiseks artiklis 2
  osutatud
  abikõlblikele kolmandatele riikidele ja territooriumidele
  (edaspidi „abisaavad riigid”)
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2

2.   Makromajanduslik finantsabi on erandlik rahastamisvahend, millega antakse
  abikõlblikele kolmandate
  riikidele
  ja territooriumidele
  sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi toetust. Selle eesmärk on taastada jätkusuutlik välisrahastamine, kui riigil on välisrahastusega raskusi. Sellega toetatakse maksebilansi raskuste kõrvaldamiseks võetavate kohandamis- ja struktuurireformimeetmete rakendamist.

2.   Makromajanduslik finantsabi on erandlik rahastamisvahend, millega antakse
  abisaavatele
  riikidele sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi toetust. Selle eesmärk on taastada jätkusuutlik välisrahastamine, kui
  abisaaval
  riigil on välisrahastusega raskusi. Sellega toetatakse
  nimetatud abisaavate riikide ja liidu vahel asjaomaste kahepoolsete lepingute ja programmide ning
  maksebilansi raskuste kõrvaldamiseks võetavate kohandamis- ja struktuurireformimeetmete rakendamist.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 3

3.   Makromajanduslikku finantsabi võib anda tingimusel, et koos mitmepoolsete finantseerimisasutustega on kindlaks tehtud, et pärast Rahvusvahelise Valuutafondi ja teiste mitmepoolsete
  institutsioonide
  poolt vahendite eraldamist on riigil endiselt vajadus välisrahastuse järele, hoolimata sellest, et on
  rakendatud
  jõulisi majanduse stabiliseerimis- ja reformikavasid.

3.   Makromajanduslikku finantsabi võib anda tingimusel, et koos
  Euroopa või
  mitmepoolsete finantseerimisasutustega on kindlaks tehtud, et pärast Rahvusvahelise Valuutafondi ja teiste
  Euroopa või
  mitmepoolsete
  finantseerimisasutuste
  poolt vahendite eraldamist on
  abisaaval
  riigil endiselt vajadus välisrahastuse järele, hoolimata sellest, et
  ta
  on
  rakendanud
  jõulisi majanduse stabiliseerimis- ja reformikavasid.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – pealkiri

Abikõlblikud riigid

Abikõlblikud riigid
  ja territooriumid

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – sissejuhatav osa

Kolmandad riigid ja territooriumid, mis on kõlblikud saama
  makromajanduslikku
  finantsabi, on järgmised:

1.
     Kolmandad riigid ja territooriumid, mis on kõlblikud saama
  majanduslikku
  finantsabi,
  tingimusel et nad vastavad artiklis 6 sätestatud kriteeriumidele (edaspidi „abisaavad riigid”)
  , on järgmised:

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – esimene lõik – punkt c

| c) | muud kolmandad riigid erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Sellised riigid peavad olema poliitiliselt, majanduslikult ja geograafiliselt lähedased Euroopa Liidule. |
| --- | --- |

c)

muud kolmandad riigid erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Sellised riigid peavad olema poliitiliselt, majanduslikult ja geograafiliselt lähedased Euroopa Liidule.

| c) | muud kolmandad riigid,
  mis etendavad määravat rolli piirkondliku stabiilsuse säilitamisel ning on liidu jaoks strateegilise tähtsusega
  , erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Sellised riigid peavad olema poliitiliselt, majanduslikult ja geograafiliselt lähedased Euroopa Liidule. |
| --- | --- |

c)

muud kolmandad riigid,
  mis etendavad määravat rolli piirkondliku stabiilsuse säilitamisel ning on liidu jaoks strateegilise tähtsusega
  , erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Sellised riigid peavad olema poliitiliselt, majanduslikult ja geograafiliselt lähedased Euroopa Liidule.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 14a, et muuta I lisa punkte 1 ja 2 nende ajakohastamiseks, järgides asjakohaseid poliitilisi otsuseid, lähtuvalt riikide staatusest kandidaatriigi või võimaliku kandidaatriigina või lähtuvalt Euroopa naabruspoliitikast.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 b (uus)

1 b.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 14a, et vajadusel täiendada käesolevat määrust abikõlblike riikidega, kes vastavad käesoleva artikli lõike 1 punktis c toodud kriteeriumidele.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1

1.   Käesoleva määruse alusel
  toetusena
  antava makromajandusliku finantsabi summad on kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega.

1.   Käesoleva määruse alusel
  toetuse vormis
  antava makromajandusliku finantsabi summad on kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2

2.   Käesoleva määruse alusel
  laenuna
  antavad makromajandusliku finantsabi summad eraldatakse vastavalt nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusele (EÜ, Euratom) 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta.

2.   Käesoleva määruse alusel
  laenu vormis
  antavad makromajandusliku finantsabi summad eraldatakse vastavalt nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusele (EÜ, Euratom)
  nr
  480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3

3.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.
  Aastate 2011–2013 vastavad võrdlussummad on kehtestatud II lisas.

3.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud
  mitmeaastase
  finantsraamistiku piirides.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

1.   Abi suurus põhineb sellel, kui suur on abisaava riigi täiendav vajadus välisrahastuse järele. Komisjon määrab selle kindlaks koostöös
  rahvusvaheliste
  finantseerimisasutustega ulatusliku ja hästi dokumenteeritud kvantitatiivse hindamise alusel. Komisjon võtab eelkõige aluseks
  kõnealuse
  riigi kohta Rahvusvahelise Valuutafondi koostatud viimased maksebilansi prognoosid ja võtab arvesse mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust.

1.   Abi
  kavandatav
  suurus põhineb sellel, kui suur on abisaava riigi täiendav vajadus välisrahastuse järele. Komisjon määrab selle kindlaks koostöös
  Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude Euroopa või mitmepoolsete
  finantseerimisasutustega ulatusliku ja hästi dokumenteeritud kvantitatiivse hindamise alusel. Komisjon võtab eelkõige aluseks
  abisaava
  riigi kohta Rahvusvahelise Valuutafondi
  ja Euroopa või muude mitmepoolsete finantseerimisasutuste
  koostatud viimased maksebilansi prognoosid ja võtab arvesse mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust,
  nagu ka kõnealuses riigis juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid
  .

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

2.   Makromajandusliku finantsabi
  summade
  kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka vajadust tagada õiglane koormuse jagamine muude
  rahastajatega
  .

2.   Makromajandusliku finantsabi
  summa
  kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka vajadust tagada õiglane koormuse jagamine
  liidu ja
  muude
  rahastajate vahel
  .
  Liidu panus peaks olema piisav, et garanteerida selle lisandväärtus, ning tavaolukorras ei peaks jääma alla 20 %.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3

3.   Kui abisaava riigi vajadus rahastuse järele makromajandusliku finantsabi väljamaksete perioodil oluliselt väheneb,
  võib
  komisjon
  kooskõlas artikli 14 lõikega 2 otsustada
  abi andmise raames eraldatavat summat vähendada, abi peatada või tühistada.

3.   Kui abisaava riigi vajadus rahastuse järele makromajandusliku finantsabi väljamaksete perioodil oluliselt väheneb,
  hindab
  komisjon
  uuesti abisaava riigi majanduslikku ja finantsolukorda ning võib selle hinnangu alusel võtta artiklis 14a sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et muuta IIa lisa eesmärgiga
  abi andmise raames eraldatavat summat vähendada, abi peatada või tühistada.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1

1.   Makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on, et abisaav riik austab tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme, sealhulgas parlamentaarset mitmeparteisüsteemi, õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi.

1.   Makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on, et abisaav riik austab tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme, sealhulgas parlamentaarset mitmeparteisüsteemi, õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi.
  Selle hinnangu andmine tehakse ülesandeks Euroopa välisteenistusele koostöös Euroopa Komisjoniga ning selles võetakse arvesse abisaavaid riike käsitlevaid Euroopa Parlamendi resolutsioone ja raporteid. Hinnangus võib anda poliitilisi soovitusi seoses demokraatlike institutsioonide tugevdamise, inimõiguste austamise, läbipaistvuse suurendamise ja korruptsioonivastase võitlusega. Aruanne lisatakse igasse artikli 7 lõikes 3 nimetatud delegeeritud õigusakti. Selleks et kaitsta liidu demokraatlikke väärtusi ja huve ning tugevdada põhiõiguste kaitset abisaavates riikides, sisaldab vastastikuse mõistmise memorandum riigipõhiseid ning liidu üldise välispoliitikaga kooskõlas olevaid soovitusi õigusriigi põhimõtete tugevdamiseks, inim- ja tööõiguste kaitseks, läbipaistvuse suurendamiseks ja korruptsiooni vastu võitlemiseks.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2

2.   Makromajandusliku finantsabi tingimus on Rahvusvahelise Valuutafondi kava olemasolu, mis hõlmab Rahvusvahelise Valuutafondi rahaliste vahendite kasutamist.

2.   Makromajandusliku finantsabi tingimus on Rahvusvahelise Valuutafondi kava olemasolu, mis hõlmab Rahvusvahelise Valuutafondi
  või muude Euroopa või mitmepoolsete finantseerimisasutuste
  rahaliste vahendite kasutamist.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3

3.   Abi väljamaksete tegemise tingimuseks on Rahvusvahelise Valuutafondi kava rahuldav täitmine. Samuti peab abisaav riik võtma teatava ajavahemiku jooksul mitmeid täpselt kindlaks määratud ja struktuurireformidele keskenduvaid majanduspoliitikameetmeid, mille komisjon ja abisaav riik lepivad kokku ning mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis.

3.   Abi väljamaksete tegemise tingimuseks on Rahvusvahelise Valuutafondi
  või muu Euroopa või mitmepoolse finantseerimisasutuse
  kava rahuldav täitmine
  ning poliitiliste ja väärtuspõhiste põhimõtete järgimine
  . Samuti peab abisaav riik võtma teatava ajavahemiku jooksul mitmeid täpselt kindlaks määratud ja struktuurireformidele keskenduvaid majanduspoliitikameetmeid, mille komisjon ja abisaav riik lepivad kokku ning mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

2.   
  Kui
  artiklites 1, 2, 4 ja 6 osutatud tingimused on täidetud,
  annab
  komisjon
  makromajanduslikku
  abi vastavalt
  artikli 14 lõikele 2
  .

2.   
  Pärast taotluse saamist viib komisjon läbi hinnangu, et selgitada välja, kas
  artiklites 1, 2, 4 ja 6 osutatud tingimused
  makromajandusliku abi andmiseks
  on täidetud.
  Kui tingimused on täidetud
  ,
  määrab
  komisjon
  oma otsusega
  abi
  suuruse ja vormi, lähtudes
  vastavalt
  artiklites 5 ja 3 osutatud tingimustest
  .

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõiked 3 ja 3 a (uus)

3.   
  Laenuandmise otsuses täpsustatakse makromajandusliku finantsabi summa
  ,
  laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg
  ja
  osamaksete maksimaalne arv. Toetuse andmise otsuses täpsustatakse summa ja osamaksete maksimaalne arv. Mõlemal juhul määratletakse makromajandusliku
  finantsabi
  saamise ajavahemik
  .
  Reeglina ei ületa see kolme aastat.

3.   
  Lõike 2 kohaldamisel delegeeritakse komisjonile õigus võtta vastu õigusakte kooskõlas artikliga 14a
  ,
  et kehtestada
  ja
  muuta IIa lisa, eesmärgiga tagada konkreetsele riigile või territooriumile makromajanduslik
  finantsabi.
  Delegeeritud õigusaktis sätestab komisjon muuhulgas järgmist:

| a) | kõigil juhtudel – abi saaja, abi maksimaalse kogusumma, abi vormi ning abi saamise ajavahemiku; |
| --- | --- |

a)

| b) | juhul kui tehakse otsus anda laenu – makromajandusliku finantsabi summa, laenu maksimaalse keskmise tagasimaksetähtaja ja osamaksete maksimaalse arvu; |
| --- | --- |

b)

| c) | juhul kui tehakse otsus anda toetust – summa ja osamaksete maksimaalse arvu. Otsusega anda toetust peab kaasnema ka toetuse andmise (või toetuse ühe komponendi) põhjendus. |
| --- | --- |

c)

3 a.
     
  Reeglina ei ületa makromajandusliku finantsabi saamise ajavahemik kolme aastat.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 4

4.   Pärast makromajandusliku finantsabi
  andmise otsuse heakskiitmist lepib
  komisjon artikli 14 lõikes 3 sätestatud korras abisaava riigiga kokku artikli 6 lõigetes 3, 4, 5 ja 6 osutatud poliitikameetmed.

4.   Pärast makromajandusliku finantsabi
  andmist käsitleva delegeeritud õigusakti vastuvõtmist võib
  komisjon
  tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega võtta
  artikli 14 lõikes 3 sätestatud korras
  vastu delegeeritud õigusakte, et leppida
  abisaava riigiga kokku
  vastastikuse mõistmise memorandumi
  artikli 6 lõigetes
  1
  , 3, 4, 5 ja 6 osutatud poliitikameetmed.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 5

5.   Pärast makromajandusliku finantsabi
  andmise otsuse heakskiitmist
  lepib komisjon abisaava riigiga kokku abi üksikasjalikud finantstingimused. Need sätestatakse toetus- või laenulepingus.

5.   Pärast makromajandusliku finantsabi
  andmist käsitleva delegeeritud õigusakti vastuvõtmist
  lepib komisjon abisaava riigiga kokku abi üksikasjalikud finantstingimused. Need sätestatakse toetus- või laenulepingus.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 6

6.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ning nõukogu igale riigile antava abiga seotud arengust ning esitab neile asjakohased dokumendid.

6.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ning nõukogu igale riigile antava abiga seotud arengust ning esitab neile
  õigeaegselt
  asjakohased dokumendid.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

2.   Abi makstakse järjestikuste osamaksetena, makse tegemise eelduseks on artikli 6 lõigetes 2 ja 3 osutatud tingimuste täitmine.

2.   Abi makstakse järjestikuste osamaksetena, makse tegemise eelduseks on artikli 6 lõigetes
  1
  , 2 ja 3 osutatud tingimuste täitmine.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3

3.   Komisjon kontrollib korrapäraste ajavahemike järel, et artikli 6 lõigetes 2 ja 3 osutatud tingimusi täidetakse ka edaspidi.

3.   Komisjon kontrollib korrapäraste ajavahemike järel, et artikli 6 lõigetes 2 ja 3 osutatud tingimusi täidetakse ka edaspidi.
  Euroopa välisteenistus kontrollib korrapäraste ajavahemike järel ja ettenägematute asjaolude ilmnemisel viivitamatult, et artikli 6 lõikes 1 osutatud tingimusi täidetakse ka edaspidi, ning annab sellest vastavalt teada komisjonile.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4

4.   Kui artikli 6 lõigetes 2 ja 3 osutatud tingimused ei ole täidetud, saab komisjon abi väljamaksmise ajutiselt peatada, abisummat vähendada või abi tühistada.

4.   Kui artikli 6 lõigetes
  1
  , 2 ja 3 osutatud tingimused ei ole täidetud, saab komisjon
  tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega
  abi väljamaksmise ajutiselt peatada, abisummat vähendada või abi tühistada.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4 a (uus)

4 a.
     
  Nimetatud juhtudel, ja kui abiandmise peatamine pärast Euroopa välisteenistusega konsulteerimist lõpetatakse, teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu selle põhjustest.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1

1.   Abisaavad riigid kontrollivad korrapäraselt, et liidu eelarvest eraldatud rahastamist kasutatakse nõuetekohaselt, võtavad asjakohased meetmed rikkumiste ja pettuse ennetamiseks ning vajaduse korral võtavad õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi käesoleva määruse alusel antud need rahalised vahendid, mis on ebaseaduslikult omastatud.

1.   
  Käesolevast määrusest lähtuvad mis tahes kokkulepped peavad sisaldama sätteid, millega tagatakse, et
  abisaavad riigid kontrollivad korrapäraselt, et liidu eelarvest eraldatud rahastamist kasutatakse nõuetekohaselt, võtavad asjakohased meetmed rikkumiste ja pettuse ennetamiseks ning vajaduse korral võtavad õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi käesoleva määruse alusel antud need rahalised vahendid, mis on ebaseaduslikult omastatud.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Artikli 6 lõikes 3 osutatud vastastikuse mõistmise memorandum või käesolevast määrusest tulenev mis tahes kokkulepe peab tagama komisjonile ja kontrollikojale käesoleva artikli lõigetega 2 ja 3 sätestatud õigused makromajandusliku finantsabi saamise ajavahemiku jooksul ning pärast selle lõppu.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1

1.   Komisjon hindab korrapäraselt makromajandusliku finantsabi tulemusi ja tõhusust, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud, ning anda soovitusi tulevaste tehingute parandamiseks.

1.   Komisjon hindab korrapäraselt makromajandusliku finantsabi tulemusi ja tõhusust
  iga konkreetse abisaava riigi või territooriumi puhul
  , et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning anda soovitusi tulevaste tehingute parandamiseks.
  Artikli 6 lõikes 1 sätestatud poliitilise tingimuslikkuse toimimise hindamisel konsulteerib komisjon Euroopa välisteenistusega.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

2.   Komisjon saadab Euroopa Parlamendile
  ja
  nõukogule järelhindamise aruanded, milles hinnatakse seda, mil määral on viimasel ajal tehtud makromajandusliku finantsabi tehingud aidanud kaasa abi eesmärkide saavutamisele.

2.   Komisjon saadab Euroopa Parlamendile, nõukogule
  ja kontrollikojale
  järelhindamise aruanded, milles hinnatakse seda, mil määral on viimasel ajal tehtud makromajandusliku finantsabi tehingud
  konkreetse abisaaja riigi või territooriumi puhul
  aidanud kaasa abi eesmärkide saavutamisele.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Kontrollikoda kontrollib abi finantsjuhtimist.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3

3.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

välja jäetud

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14a (uus)

Artikkel 14a

Volituste delegeerimine

1.
     
  Komisjonile antakse määruse kohaldamise ajaks õigus võtta vastu artikli 2 lõigetes 1a ja 1b, artikli 5 lõikes 3 ning artikli 7 lõigetes 3 ja 4 osutatud delegeeritud õigusakte.

2.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võib delegeeritud volitused igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaks määratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.
     
  Artikli 2 lõigete 1a ja 1b, artikli 5 lõike 3 ning artikli 7 lõigete 3 ja 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14b (uus)

Artikkel 14b

Hindamine

1.
     
  Hiljemalt... (5) ja seejärel iga nelja aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud aruanne peab sisaldama käesoleva määrusega ette nähtud makromajandusliku finantsabi detailset ülevaadet ning vajaduse korral peab sellele olema lisatud seadusandlik ettepanek käesoleva määruse läbivaatamiseks.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
  ning kaotab kehtivuse 31. detsembril 2013.

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa

Lisa on välja jäetud.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

IIa lisa (uus)

Parlamendi muudatusettepanek

IIa LISA

MAKROMAJANDUSLIK FINANTSABI KONKREETSETELE RIIKIDELE JA TERRITOORIUMIDELE

| Abisaaja | Finantsabi maksimaalne kogusumma | Abivorm | Abi andmise ajavahemik |
| --- | --- | --- | --- |
| Laen | Toetus |
| Summa | Maksimaalne keskmine lõpptähtaeg | Osamaksete maksimaalne arv | Summa | Osamaksete maksimaalne arv |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |

Abisaaja

Finantsabi maksimaalne kogusumma

Abivorm

Abi andmise ajavahemik

Laen

Toetus

Summa

Maksimaalne keskmine lõpptähtaeg

Osamaksete maksimaalne arv

Summa

Osamaksete maksimaalne arv

...

...

...

...

...

...

...

...

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 53 lõikele 2 vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0157/2012).

(2)  
  Euroopa Parlamendi ja komisjoni ... määrus nr ... ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kohta (IPA II) (ELT ...)

(3)  
  Euroopa Parlamendi ja komisjoni ... määrus nr ..., millega luuakse naabruspoliitika rahastamisvahend (ELT ...)

(4)  
  Euroopa Parlamendi ja komisjoni ... määrus nr ..., millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT ...)

(5)  
  Neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

---