# Úřední věstník C 271/2013

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2013.271.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 271 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5619. září2013 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2013.271.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 271

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5619. září2013

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 490. plenární zasedání ve dnech 22. a 23. května 2013 |
| 2013/C 271/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Za sociální rozměr evropské hospodářské a měnové unie (průzkumné stanovisko) | 1 |
| 2013/C 271/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kam po 10 letech směřuje euro? Hospodářská a politická budoucnost EU a nová smlouva (stanovisko z vlastní iniciativy) | 8 |
| 2013/C 271/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zelená ekonomika – podpora udržitelného rozvoje v Evropě (stanovisko z vlastní iniciativy) | 18 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

490. plenární zasedání ve dnech 22. a 23. května 2013

2013/C 271/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Za sociální rozměr evropské hospodářské a měnové unie (průzkumné stanovisko)

1

2013/C 271/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kam po 10 letech směřuje euro? Hospodářská a politická budoucnost EU a nová smlouva (stanovisko z vlastní iniciativy)

8

2013/C 271/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zelená ekonomika – podpora udržitelného rozvoje v Evropě (stanovisko z vlastní iniciativy)

18

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| | 490. plenární zasedání ve dnech 22. a 23. května 2013 |
| 2013/C 271/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Návrh prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie: zahájení evropské diskuse COM(2012) 777 final/2 | 23 |
| 2013/C 271/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků COM(2013) 44 final – 2013/0024 (COD) a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu COM(2013) 45 final – 2013/0025 (COD) | 31 |
| 2013/C 271/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se provádí posílená spolupráce v oblasti daně z finančních transakcí COM(2013) 71 final – 2013/0045 (CNS) | 36 |
| 2013/C 271/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o trestněprávní ochraně eura a jiných měn proti padělání, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2000/383/SVV COM(2013) 42 final – 2013/0023 (COD) | 42 |
| 2013/C 271/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Směrem k prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unii – Zavedení nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost COM(2013) 165 final a ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Směrem k prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unii – Koordinace ex ante týkající se plánů zásadních reforem hospodářské politiky COM(2013) 166 final | 45 |
| 2013/C 271/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Příprava uceleného evropského rámce pro on-line hazardní hry COM(2012) 596 final | 48 |
| 2013/C 271/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Nový evropský přístup k neúspěchu v podnikání a k úpadku COM(2012) 742 final a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1346/2000 o úpadkovém řízení COM(2012) 744 final – 2012/0360 (COD) | 55 |
| 2013/C 271/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Ochrana podniků před klamavými marketingovými praktikami a zajištění účinného prosazování práva – Revize směrnice 2006/114/ES o klamavé a srovnávací reklamě COM(2012) 702 final | 61 |
| 2013/C 271/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o stavu celní unie COM(2012) 791 final | 66 |
| 2013/C 271/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akční plán: Evropské právo obchodních společností a správa a řízení společností – moderní právní rámec pro angažovanější akcionáře a udržitelnější společnosti COM(2012) 740 final | 70 |
| 2013/C 271/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akční plán podnikání 2020 – Opětovné probuzení podnikatelského ducha v Evropě COM(2012) 795 final | 75 |
| 2013/C 271/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o bezpečnosti spotřebních výrobků a o zrušení směrnice Rady 87/357/EHS a směrnice 2001/95/ES COM(2013) 78 final – 2013/0049 (COD) | 81 |
| 2013/C 271/16 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o dozoru nad trhem s výrobky a o změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 1999/5/ES, 2000/9/ES, 2000/14/ES, 2001/95/ES, 2004/108/ES, 2006/42/ES, 2006/95/ES, 2007/23/ES, 2008/57/ES, 2009/48/ES, 2009/105/ES, 2009/142/ES a 2011/65/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011, (ES) č. 764/2008 a (ES) č. 765/2008 COM(2013) 75 final – 2013/0048 (COD) | 86 |
| 2013/C 271/17 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Za sociální investice pro růst a soudržnost – včetně provádění Evropského sociálního fondu v období 2014–2020 COM(2013) 83 final | 91 |
| 2013/C 271/18 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí překračujících vnější hranice členských států Evropské unie COM(2013) 95 final – 2013/0057 (COD) a návrhu nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 562/2006, pokud jde o používání systému vstupu/výstupu (EES) a programu registrovaných cestujících (RTP) COM(2013) 96 final – 2013/0060 (COD) a návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje program registrovaných cestujících (RTP) COM(2013) 97 final – 2013/0059 (COD) | 97 |
| 2013/C 271/19 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu změny návrhu Komise COM(2011) 607 final/2 – nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006 COM(2013) 145 final – 2011/0268 (COD) a k návrhu změny návrhu Komise COM(2012) 496 nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 COM(2013) 146 final – 2011/0276 (COD) | 101 |
| 2013/C 271/20 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů CARS 2020: Akční plán pro konkurenceschopný a udržitelný automobilový průmysl v Evropě COM(2012) 636 final | 104 |
| 2013/C 271/21 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Čisté zdroje energie pro dopravu: Evropská strategie pro alternativní paliva COM(2013) 17 final a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva COM(2013) 18 final – 2013/0012 (COD) | 111 |
| 2013/C 271/22 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupnosti internetových stránek subjektů veřejného sektoru COM(2012) 721 final – 2012/0340 (COD) | 116 |
| 2013/C 271/23 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akční plán pro elektronické zdravotnictví na období 2012–2020 – inovativní zdravotní péče pro 21. století COM(2012) 736 final | 122 |
| 2013/C 271/24 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Digitální agenda pro Evropu – digitalizace jako hnací síla evropského růstu COM(2012) 784 final | 127 |
| 2013/C 271/25 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii COM(2013) 48 final – 2013/0027 (COD) | 133 |
| 2013/C 271/26 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o fluorovaných skleníkových plynech COM(2012) 643 final – 2012/0305 (COD) | 138 |
| 2013/C 271/27 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví sazba úpravy přímých plateb podle nařízení (ES) č. 73/2009 v kalendářním roce 2013 COM(2013) 159 final – 2013/0087 (COD) | 143 |
| 2013/C 271/28 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Důstojný život pro všechny: Skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost COM(2013) 92 final | 144 |
| 2013/C 271/29 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o průhlednosti opatření upravujících ceny humánních léčivých přípravků a jejich začlenění do oblasti působnosti veřejných systémů zdravotního pojištění COM(2013) 168 final – 2012/0035 (COD) | 151 |
| 2013/C 271/30 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 450/2008, kterým se stanoví celní kodex Společenství (Modernizovaný celní kodex), pokud jde o datum jeho použitelnosti COM(2013) 193 final – 2013/0104 (COD) | 152 |
| 2013/C 271/31 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie, kterým se nahrazuje nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010 COM(2013) 153 final | 153 |
| 2013/C 271/32 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském námořním a rybářském fondu zrušujícímu nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 a nařízení Rady (ES) č. 861/2006 a nařízení Rady (ES) č. XXX/2011 o integrované námořní politice COM(2013) 245 final – 2011/0380 (COD) a k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 COM(2013) 246 final – 2011/0276 (COD) | 154 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

490. plenární zasedání ve dnech 22. a 23. května 2013

2013/C 271/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Návrh prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie: zahájení evropské diskuse COM(2012) 777 final/2

COM(2012) 777 final/2

23

2013/C 271/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků COM(2013) 44 final – 2013/0024 (COD) a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu COM(2013) 45 final – 2013/0025 (COD)

COM(2013) 44 final – 2013/0024 (COD)

COM(2013) 45 final – 2013/0025 (COD)

31

2013/C 271/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se provádí posílená spolupráce v oblasti daně z finančních transakcí COM(2013) 71 final – 2013/0045 (CNS)

COM(2013) 71 final – 2013/0045 (CNS)

36

2013/C 271/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o trestněprávní ochraně eura a jiných měn proti padělání, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2000/383/SVV COM(2013) 42 final – 2013/0023 (COD)

COM(2013) 42 final – 2013/0023 (COD)

42

2013/C 271/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Směrem k prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unii – Zavedení nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost COM(2013) 165 final a ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Směrem k prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unii – Koordinace ex ante týkající se plánů zásadních reforem hospodářské politiky COM(2013) 166 final

COM(2013) 165 final

ex ante

COM(2013) 166 final

45

2013/C 271/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Příprava uceleného evropského rámce pro on-line hazardní hry COM(2012) 596 final

COM(2012) 596 final

48

2013/C 271/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Nový evropský přístup k neúspěchu v podnikání a k úpadku COM(2012) 742 final a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1346/2000 o úpadkovém řízení COM(2012) 744 final – 2012/0360 (COD)

COM(2012) 742 final

COM(2012) 744 final – 2012/0360 (COD)

55

2013/C 271/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Ochrana podniků před klamavými marketingovými praktikami a zajištění účinného prosazování práva – Revize směrnice 2006/114/ES o klamavé a srovnávací reklamě COM(2012) 702 final

COM(2012) 702 final

61

2013/C 271/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o stavu celní unie COM(2012) 791 final

COM(2012) 791 final

66

2013/C 271/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akční plán: Evropské právo obchodních společností a správa a řízení společností – moderní právní rámec pro angažovanější akcionáře a udržitelnější společnosti COM(2012) 740 final

COM(2012) 740 final

70

2013/C 271/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akční plán podnikání 2020 – Opětovné probuzení podnikatelského ducha v Evropě COM(2012) 795 final

COM(2012) 795 final

75

2013/C 271/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o bezpečnosti spotřebních výrobků a o zrušení směrnice Rady 87/357/EHS a směrnice 2001/95/ES COM(2013) 78 final – 2013/0049 (COD)

COM(2013) 78 final – 2013/0049 (COD)

81

2013/C 271/16

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o dozoru nad trhem s výrobky a o změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 1999/5/ES, 2000/9/ES, 2000/14/ES, 2001/95/ES, 2004/108/ES, 2006/42/ES, 2006/95/ES, 2007/23/ES, 2008/57/ES, 2009/48/ES, 2009/105/ES, 2009/142/ES a 2011/65/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011, (ES) č. 764/2008 a (ES) č. 765/2008 COM(2013) 75 final – 2013/0048 (COD)

COM(2013) 75 final – 2013/0048 (COD)

86

2013/C 271/17

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Za sociální investice pro růst a soudržnost – včetně provádění Evropského sociálního fondu v období 2014–2020 COM(2013) 83 final

COM(2013) 83 final

91

2013/C 271/18

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí překračujících vnější hranice členských států Evropské unie COM(2013) 95 final – 2013/0057 (COD) a návrhu nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 562/2006, pokud jde o používání systému vstupu/výstupu (EES) a programu registrovaných cestujících (RTP) COM(2013) 96 final – 2013/0060 (COD) a návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje program registrovaných cestujících (RTP) COM(2013) 97 final – 2013/0059 (COD)

COM(2013) 95 final – 2013/0057 (COD)

COM(2013) 96 final – 2013/0060 (COD)

COM(2013) 97 final – 2013/0059 (COD)

97

2013/C 271/19

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu změny návrhu Komise COM(2011) 607 final/2 – nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006 COM(2013) 145 final – 2011/0268 (COD) a k návrhu změny návrhu Komise COM(2012) 496 nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 COM(2013) 146 final – 2011/0276 (COD)

COM(2013) 145 final – 2011/0268 (COD)

COM(2013) 146 final – 2011/0276 (COD)

101

2013/C 271/20

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů CARS 2020: Akční plán pro konkurenceschopný a udržitelný automobilový průmysl v Evropě COM(2012) 636 final

COM(2012) 636 final

104

2013/C 271/21

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Čisté zdroje energie pro dopravu: Evropská strategie pro alternativní paliva COM(2013) 17 final a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva COM(2013) 18 final – 2013/0012 (COD)

COM(2013) 17 final

COM(2013) 18 final – 2013/0012 (COD)

111

2013/C 271/22

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupnosti internetových stránek subjektů veřejného sektoru COM(2012) 721 final – 2012/0340 (COD)

COM(2012) 721 final – 2012/0340 (COD)

116

2013/C 271/23

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akční plán pro elektronické zdravotnictví na období 2012–2020 – inovativní zdravotní péče pro 21. století COM(2012) 736 final

COM(2012) 736 final

122

2013/C 271/24

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Digitální agenda pro Evropu – digitalizace jako hnací síla evropského růstu COM(2012) 784 final

COM(2012) 784 final

127

2013/C 271/25

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii COM(2013) 48 final – 2013/0027 (COD)

COM(2013) 48 final – 2013/0027 (COD)

133

2013/C 271/26

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o fluorovaných skleníkových plynech COM(2012) 643 final – 2012/0305 (COD)

COM(2012) 643 final – 2012/0305 (COD)

138

2013/C 271/27

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví sazba úpravy přímých plateb podle nařízení (ES) č. 73/2009 v kalendářním roce 2013 COM(2013) 159 final – 2013/0087 (COD)

COM(2013) 159 final – 2013/0087 (COD)

143

2013/C 271/28

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Důstojný život pro všechny: Skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost COM(2013) 92 final

COM(2013) 92 final

144

2013/C 271/29

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o průhlednosti opatření upravujících ceny humánních léčivých přípravků a jejich začlenění do oblasti působnosti veřejných systémů zdravotního pojištění COM(2013) 168 final – 2012/0035 (COD)

COM(2013) 168 final – 2012/0035 (COD)

151

2013/C 271/30

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 450/2008, kterým se stanoví celní kodex Společenství (Modernizovaný celní kodex), pokud jde o datum jeho použitelnosti COM(2013) 193 final – 2013/0104 (COD)

COM(2013) 193 final – 2013/0104 (COD)

152

2013/C 271/31

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie, kterým se nahrazuje nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010 COM(2013) 153 final

COM(2013) 153 final

153

2013/C 271/32

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském námořním a rybářském fondu zrušujícímu nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 a nařízení Rady (ES) č. 861/2006 a nařízení Rady (ES) č. XXX/2011 o integrované námořní politice COM(2013) 245 final – 2011/0380 (COD) a k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 COM(2013) 246 final – 2011/0276 (COD)

COM(2013) 245 final – 2011/0380 (COD)

COM(2013) 246 final – 2011/0276 (COD)

154

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

490. plenární zasedání ve dnech 22. a 23. května 2013

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Za sociální rozměr evropské hospodářské a měnové unie (průzkumné stanovisko)

2013/C 271/01

Zpravodaj: pan JAHIER

Spoluzpravodaj: pan DASSIS

Dne 24. ledna 2013 se předseda Evropské rady, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), rozhodl konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Za sociální rozměr evropské hospodářské a měnové unie

(průzkumné stanovisko).

Podvýbor pro sociální rozměr hospodářské a měnové unie, který Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijal stanovisko dne 23. dubna 2013 většinou odevzdaných hlasů, jeden člen hlasoval proti.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 161 hlasy pro, 50 hlasů bylo proti a 47 členů se zdrželo hlasování.

1.   Souhrn návrhů

| 1.1 | Evropská hospodářská, sociální a politická unie doposud nebyla realizována. Hospodářské a sociální rozměry, v nichž byla měnová unie zahájena, byly nedostatečné, zato její hospodářské a sociální důsledky byly značné. Nyní jsme svědky úsilí směřujícího k finanční, fiskální a bankovní unii, nicméně bez souvisejících rozpočtových prostředků EU na doprovodnou politiku podporující hospodářský růst a sociální soudržnost. Přitom však postup směrem k sociální a politické unii uvízl na mrtvém bodě. Hospodářská, měnová a sociální unie jsou však na sobě vzájemně závislé, navzájem se podporují a umocňují. Společně by měly nabídnout konkrétnější Evropu vycházející ze skutečného života, s níž se občané dokáží ztotožnit a ke které mohou mít investoři, výrobci, pracovníci a spotřebitelé důvěru a nést za ni svůj díl odpovědnosti, dynamičtější Evropu investující do konkurenceschopnosti, inteligentního růstu podporujícího začlenění, hospodářských příležitostí, zaměstnanosti a účinného uplatňování všech sociálních práv. Bez této vyváženosti nemá politická unie žádnou budoucnost. |
| --- | --- |

1.1

Evropská hospodářská, sociální a politická unie doposud nebyla realizována. Hospodářské a sociální rozměry, v nichž byla měnová unie zahájena, byly nedostatečné, zato její hospodářské a sociální důsledky byly značné. Nyní jsme svědky úsilí směřujícího k finanční, fiskální a bankovní unii, nicméně bez souvisejících rozpočtových prostředků EU na doprovodnou politiku podporující hospodářský růst a sociální soudržnost. Přitom však postup směrem k sociální a politické unii uvízl na mrtvém bodě. Hospodářská, měnová a sociální unie jsou však na sobě vzájemně závislé, navzájem se podporují a umocňují. Společně by měly nabídnout konkrétnější Evropu vycházející ze skutečného života, s níž se občané dokáží ztotožnit a ke které mohou mít investoři, výrobci, pracovníci a spotřebitelé důvěru a nést za ni svůj díl odpovědnosti, dynamičtější Evropu investující do konkurenceschopnosti, inteligentního růstu podporujícího začlenění, hospodářských příležitostí, zaměstnanosti a účinného uplatňování všech sociálních práv. Bez této vyváženosti nemá politická unie žádnou budoucnost.

| 1.2 | Od roku 2008 do února 2013 se míra nezaměstnanosti v zemích EU-27 zvýšila ze 7 % na 10,9 %, s celkovým počtem 26,4 milionu nezaměstnaných, přičemž v eurozóně tato míra dosáhla i 12 %. Její nárůst byl zaznamenán v 19 zemích a k poklesu došlo v 8 zemích. V zemích EU-27 je nyní 5,7 milionů nezaměstnaných mladých lidí (23,5 %), zatímco v USA byla počátkem roku 2013 celková míra nezaměstnanosti 7,7 % a v Japonsku 4,2 % (1). Tyto údaje jsou v přímém rozporu s cíli strategie Evropa 2020, a EHSV tedy přikládá zásadní význam bezodkladnému řešení otázky ochabující konkurenceschopnosti, zajištění většího růstu, vytváření nových pracovních míst a zmírnění chudoby. Pro zjištění dopadu hospodářských a měnových politik na sociální situaci a na trh práce v členských státech bude mít zásadní význam zřízení posíleného mechanismu dohledu. Politiky v sociální oblasti a politiky zaměstnanosti by měly být začleněny mezi oblasti národních hospodářských politik podléhající dohledu v rámci evropského semestru. EHSV se domnívá, že vzhledem k uvedeným závažným údajům je podobný přístup nejen naléhavě nutný, ale také plně v souladu s článkem 9 SFEU stanovujícím cíle Unie v sociální oblasti a v oblasti udržitelného rozvoje. Sociální rozměr HMU potřebuje jasné nástroje, ukazatele a kvalitativní a kvantitativní cíle, které budou stejně účinné jako hospodářské a finanční závazky HMU. Především je třeba, aby vedoucí činitelé EU znovu přiblížili evropský ideál občanům. |
| --- | --- |

1.2

Od roku 2008 do února 2013 se míra nezaměstnanosti v zemích EU-27 zvýšila ze 7 % na 10,9 %, s celkovým počtem 26,4 milionu nezaměstnaných, přičemž v eurozóně tato míra dosáhla i 12 %. Její nárůst byl zaznamenán v 19 zemích a k poklesu došlo v 8 zemích. V zemích EU-27 je nyní 5,7 milionů nezaměstnaných mladých lidí (23,5 %), zatímco v USA byla počátkem roku 2013 celková míra nezaměstnanosti 7,7 % a v Japonsku 4,2 % (1). Tyto údaje jsou v přímém rozporu s cíli strategie Evropa 2020, a EHSV tedy přikládá zásadní význam bezodkladnému řešení otázky ochabující konkurenceschopnosti, zajištění většího růstu, vytváření nových pracovních míst a zmírnění chudoby. Pro zjištění dopadu hospodářských a měnových politik na sociální situaci a na trh práce v členských státech bude mít zásadní význam zřízení posíleného mechanismu dohledu. Politiky v sociální oblasti a politiky zaměstnanosti by měly být začleněny mezi oblasti národních hospodářských politik podléhající dohledu v rámci evropského semestru. EHSV se domnívá, že vzhledem k uvedeným závažným údajům je podobný přístup nejen naléhavě nutný, ale také plně v souladu s článkem 9 SFEU stanovujícím cíle Unie v sociální oblasti a v oblasti udržitelného rozvoje. Sociální rozměr HMU potřebuje jasné nástroje, ukazatele a kvalitativní a kvantitativní cíle, které budou stejně účinné jako hospodářské a finanční závazky HMU. Především je třeba, aby vedoucí činitelé EU znovu přiblížili evropský ideál občanům.

| 1.3 | Na doplnění opatření směřujících k užší finanční, bankovní a fiskální unii by měl být zahájen nový evropský sociální akční program. Ten by měl stanovit jasné konkrétní kvalitativní i kvantitativní cíle, které budou vycházet z cílů stanovených pro strategii Evropa 2020 a zlepšovat je a zejména podpoří snahy o reindustrializaci Evropy, snížení a odstranění masové nezaměstnanosti, zajištění základních sociálních práv, podporu podnikání a nových pracovních míst, zmírnění chudoby, zachování sociálního začleňování, usnadnění sociálních investic, podporu vyššího vzdělávání a odborné přípravy a rozvoj sociální správy a participativní odpovědnosti za evropský projekt. Nový evropský sociální akční program by podle potřeby měl být aktivován pomocí nelegislativních i legislativních opatření, ať už prostřednictvím EU nebo cestou posílené spolupráce. Měl by obsahovat plán evropské hospodářské obnovy, plán evropských sociálních investic, evropská posouzení sociálního dopadu, evropskou záruku pro mladé lidi a jednotný Evropský znalostní pas a zajistit dodržování horizontální sociální doložky, základních sociálních práv a účasti občanů. Program by měl rovněž prozkoumat a podporovat právo evropských občanů na minimální zaručený příjem. |
| --- | --- |

1.3

Na doplnění opatření směřujících k užší finanční, bankovní a fiskální unii by měl být zahájen nový evropský sociální akční program. Ten by měl stanovit jasné konkrétní kvalitativní i kvantitativní cíle, které budou vycházet z cílů stanovených pro strategii Evropa 2020 a zlepšovat je a zejména podpoří snahy o reindustrializaci Evropy, snížení a odstranění masové nezaměstnanosti, zajištění základních sociálních práv, podporu podnikání a nových pracovních míst, zmírnění chudoby, zachování sociálního začleňování, usnadnění sociálních investic, podporu vyššího vzdělávání a odborné přípravy a rozvoj sociální správy a participativní odpovědnosti za evropský projekt. Nový evropský sociální akční program by podle potřeby měl být aktivován pomocí nelegislativních i legislativních opatření, ať už prostřednictvím EU nebo cestou posílené spolupráce. Měl by obsahovat plán evropské hospodářské obnovy, plán evropských sociálních investic, evropská posouzení sociálního dopadu, evropskou záruku pro mladé lidi a jednotný Evropský znalostní pas a zajistit dodržování horizontální sociální doložky, základních sociálních práv a účasti občanů. Program by měl rovněž prozkoumat a podporovat právo evropských občanů na minimální zaručený příjem.

| 1.4 | EHSV by chtěl navrhnout dvě nové průzkumné iniciativy: 1) vydání evropských sociálních dluhopisů pro výnosné projekty sociálních investic prostřednictvím evropského fondu pro sociální činnost, jehož fungování by usnadňovaly příslušné orgány EU, ale který by financovaly, vlastnily a řídily subjekty občanské společnosti (soukromé osoby, podniky a veřejné orgány), jež by nad ním také vykonávaly transparentní dohled, a 2) vytvoření evropské vzdělávací sítě pro nezaměstnané pracovníky, jež by poskytovala dlouhodobé, efektivní a kvalitní vzdělávací příležitosti odpovídající požadavkům trhu práce, prostřednictvím vydávání přeshraničních vzdělávacích poukazů a systémů výměnných vzdělávacích cyklů s kredity po vzoru programu Erasmus s cílem zpřístupnit nezaměstnaným pracovníkům nové vzdělávací obzory, rozvíjet nové kognitivní a profesní dovednosti a otevřít jim nové možnosti kariéry a začlenění do evropského trhu práce. Evropa volného pohybu současně vyžaduje bezpečnější a aktualizovanou základnu pro mobilitu (např. náležitá práva na informace a pomoc pro osoby pracující v jiných členských státech), jež by usnadňovala intrakomunitní pohyb obyvatel hledajících práci v celé EU, zajistila rovné podmínky čestné soutěže a dodržování základních sociálních práv a kolektivních smluv. |
| --- | --- |

1.4

EHSV by chtěl navrhnout dvě nové průzkumné iniciativy: 1) vydání evropských sociálních dluhopisů pro výnosné projekty sociálních investic prostřednictvím evropského fondu pro sociální činnost, jehož fungování by usnadňovaly příslušné orgány EU, ale který by financovaly, vlastnily a řídily subjekty občanské společnosti (soukromé osoby, podniky a veřejné orgány), jež by nad ním také vykonávaly transparentní dohled, a 2) vytvoření evropské vzdělávací sítě pro nezaměstnané pracovníky, jež by poskytovala dlouhodobé, efektivní a kvalitní vzdělávací příležitosti odpovídající požadavkům trhu práce, prostřednictvím vydávání přeshraničních vzdělávacích poukazů a systémů výměnných vzdělávacích cyklů s kredity po vzoru programu Erasmus s cílem zpřístupnit nezaměstnaným pracovníkům nové vzdělávací obzory, rozvíjet nové kognitivní a profesní dovednosti a otevřít jim nové možnosti kariéry a začlenění do evropského trhu práce. Evropa volného pohybu současně vyžaduje bezpečnější a aktualizovanou základnu pro mobilitu (např. náležitá práva na informace a pomoc pro osoby pracující v jiných členských státech), jež by usnadňovala intrakomunitní pohyb obyvatel hledajících práci v celé EU, zajistila rovné podmínky čestné soutěže a dodržování základních sociálních práv a kolektivních smluv.

2.   Správa ekonomických záležitostí vyžaduje sociální rozměr

| 2.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor veřejně vyzývá k rozsáhlému zvýšení úsilí o vytvoření hospodářské, sociální a politické unie. |
| --- | --- |

2.1

Evropský hospodářský a sociální výbor veřejně vyzývá k rozsáhlému zvýšení úsilí o vytvoření hospodářské, sociální a politické unie.

| 2.2 | Součástí hospodářské unie by měla být finanční a bankovní unie se společným systémem pojištění vkladů, společným fondem pro řešení problémů a celoevropským dohledem, a fiskální unie založená na společných dluhových nástrojích v rámci rozpočtové disciplíny, fiskální konsolidaci a dynamičtějším evropském modelu růstu, s nímž by se občané mohli ztotožnit a k němuž by investoři, výrobci, pracovníci a spotřebitelé mohli mít důvěru. Přetrvávající nejistoty ohledně celistvosti eurozóny by měly být překonány, neboť narušují důvěru občanů a podniků. Červnový summit v roce 2012, včetně Paktu pro růst a zaměstnanost a plánovaného uvolnění 180 miliard eur na tento účel, poskytl spolu s prohlášením ECB, že učiní vše k prolomení začarovaného kruhu mezi slabými bankami, státním dluhem a neudržitelnými spready, důvody k větší důvěře v rozvíjející se evropský hospodářský rámec. Evropa potřebuje nový investiční program (2) k mobilizaci zdrojů na podporu reindustrializace, obnovení růstu a řešení nezaměstnanosti. |
| --- | --- |

2.2

Součástí hospodářské unie by měla být finanční a bankovní unie se společným systémem pojištění vkladů, společným fondem pro řešení problémů a celoevropským dohledem, a fiskální unie založená na společných dluhových nástrojích v rámci rozpočtové disciplíny, fiskální konsolidaci a dynamičtějším evropském modelu růstu, s nímž by se občané mohli ztotožnit a k němuž by investoři, výrobci, pracovníci a spotřebitelé mohli mít důvěru. Přetrvávající nejistoty ohledně celistvosti eurozóny by měly být překonány, neboť narušují důvěru občanů a podniků. Červnový summit v roce 2012, včetně Paktu pro růst a zaměstnanost a plánovaného uvolnění 180 miliard eur na tento účel, poskytl spolu s prohlášením ECB, že učiní vše k prolomení začarovaného kruhu mezi slabými bankami, státním dluhem a neudržitelnými spready, důvody k větší důvěře v rozvíjející se evropský hospodářský rámec. Evropa potřebuje nový investiční program (2) k mobilizaci zdrojů na podporu reindustrializace, obnovení růstu a řešení nezaměstnanosti.

| 2.3 | To ale není všechno. Vedle toho jsou zde následky úsporných opatření, jež mají zničující účinky na sociální soudržnost, sociální ochranu, inkluzivní trh práce a míru chudoby. EU dnes čítá 26 milionů nezaměstnaných a 120 milionů lidí zažívajících chudobu nebo sociální vyloučení. Cílů hospodářské obnovy, měnové stability, udržitelného růstu a konkurenceschopnosti nebude dosaženo bez obnovení sociálního rozměru. Evropská rada na svém jarním zasedání konaném ve dnech 14. a 15. března 2013 konečně tuto skutečnost uznala a vyzvala členské státy, aby začlenily sociální politiky jako hnací sílu správy ekonomických záležitostí, zejména změnou zaměření evropského semestru na podporu zaměstnanosti, sociálních investic, sociálního začlenění a zahrnutí sociálních cílů (3). Evropský hospodářský a sociální výbor tento nový důraz na sociální politiku na vnitrostátní úrovni bere na vědomí, ale má za to, že celoevropské vedení je rovněž zapotřebí v oblasti sociální činnosti, sociálních investic a sociálního srovnávání. |
| --- | --- |

2.3

To ale není všechno. Vedle toho jsou zde následky úsporných opatření, jež mají zničující účinky na sociální soudržnost, sociální ochranu, inkluzivní trh práce a míru chudoby. EU dnes čítá 26 milionů nezaměstnaných a 120 milionů lidí zažívajících chudobu nebo sociální vyloučení. Cílů hospodářské obnovy, měnové stability, udržitelného růstu a konkurenceschopnosti nebude dosaženo bez obnovení sociálního rozměru. Evropská rada na svém jarním zasedání konaném ve dnech 14. a 15. března 2013 konečně tuto skutečnost uznala a vyzvala členské státy, aby začlenily sociální politiky jako hnací sílu správy ekonomických záležitostí, zejména změnou zaměření evropského semestru na podporu zaměstnanosti, sociálních investic, sociálního začlenění a zahrnutí sociálních cílů (3). Evropský hospodářský a sociální výbor tento nový důraz na sociální politiku na vnitrostátní úrovni bere na vědomí, ale má za to, že celoevropské vedení je rovněž zapotřebí v oblasti sociální činnosti, sociálních investic a sociálního srovnávání.

| 2.4 | Nastal tedy čas vybudovat v rámci sociální Evropy sociální pilíř HMU, bez nějž zůstává v ohrožení přijetí celého evropského projektu občany. Nynější prohlubování sociální nerovnováhy v Evropě totiž nejen oslabuje udržitelná řešení pro hospodářský růst a sociální soudržnost, ale také představuje zásadní výzvu v blížících se volbách do Evropského parlamentu v roce 2014, kdy se bude rozhodovat mezi těmi, kteří vkládají naděje na obnovu do evropského rozměru, a těmi, kteří se navracejí k vnitrostátním alternativám. Volby do Evropského parlamentu budou v centru myšlenkové a voličské pozornosti. Je otázkou zásadní důležitosti, aby tyto volby měly účinek odrazového můstku, a nikoli brzdy, pro více Evropy, Evropu bližší občanům, rodinám a podnikům, Evropu se silnějším sociálním rozměrem. |
| --- | --- |

2.4

Nastal tedy čas vybudovat v rámci sociální Evropy sociální pilíř HMU, bez nějž zůstává v ohrožení přijetí celého evropského projektu občany. Nynější prohlubování sociální nerovnováhy v Evropě totiž nejen oslabuje udržitelná řešení pro hospodářský růst a sociální soudržnost, ale také představuje zásadní výzvu v blížících se volbách do Evropského parlamentu v roce 2014, kdy se bude rozhodovat mezi těmi, kteří vkládají naděje na obnovu do evropského rozměru, a těmi, kteří se navracejí k vnitrostátním alternativám. Volby do Evropského parlamentu budou v centru myšlenkové a voličské pozornosti. Je otázkou zásadní důležitosti, aby tyto volby měly účinek odrazového můstku, a nikoli brzdy, pro více Evropy, Evropu bližší občanům, rodinám a podnikům, Evropu se silnějším sociálním rozměrem.

| 2.5 | Základní sociální práva jsou neoddělitelná od občanských a politických práv a ve Smlouvě je zakotvena povinnost tato práva prosazovat a šířit. Komise a ECB jakožto členové trojky mají povinnost dodržovat sociální práva ve všech svých činnostech. V rámci sociálního rozměru HMU by Komise měla efektivně monitorovat povinnost základních sociálních práv, hodnotit ji a zajišťovat její plné dodržování. |
| --- | --- |

2.5

Základní sociální práva jsou neoddělitelná od občanských a politických práv a ve Smlouvě je zakotvena povinnost tato práva prosazovat a šířit. Komise a ECB jakožto členové trojky mají povinnost dodržovat sociální práva ve všech svých činnostech. V rámci sociálního rozměru HMU by Komise měla efektivně monitorovat povinnost základních sociálních práv, hodnotit ji a zajišťovat její plné dodržování.

3.   Nový evropský sociální akční program a pakt o sociálních investicích

| 3.1 | V roce 2008 Evropský hospodářský a sociální výbor přijal průzkumné stanovisko na žádost francouzského předsednictví EU a v něm přišel s návrhem, že je třeba zahájit nový evropský sociální akční program. Stanovisko informovalo o průkopnické činnosti Výboru, jenž pomáhal realizovat Chartu Společenství základních sociálních práv pracovníků, Evropský sociální akční program v roce 1989 a výsledné sociální acquis týkající se jednotného trhu, Smlouvy a činnosti EU obecně. Stanovisko prosazovalo názor, že nový evropský sociální akční program je nutný proto, „aby sociální rozvoj v EU mohl držet krok s vývojem hospodářství a trhu“. Přestože si tento názor získal podporu na neformální schůzce ministrů pro zaměstnanost a sociální věci konané během francouzského předsednictví, byl návrh Výboru bohužel velmi rychle zastíněn hospodářskou krizí a pěti lety zběsilého úsilí o záchranu HMU a vytvoření užších vazeb hospodářské soudržnosti v eurozóně. Bezpochyby nastal čas se myšlenkou nového evropského sociálního akčního programu znovu zabývat ve snaze podpořit nové formy hospodářské správy a doplnit je o rovnocenná opatření v oblasti sociální soudržnosti a sociální politiky. |
| --- | --- |

3.1

V roce 2008 Evropský hospodářský a sociální výbor přijal průzkumné stanovisko na žádost francouzského předsednictví EU a v něm přišel s návrhem, že je třeba zahájit nový evropský sociální akční program. Stanovisko informovalo o průkopnické činnosti Výboru, jenž pomáhal realizovat Chartu Společenství základních sociálních práv pracovníků, Evropský sociální akční program v roce 1989 a výsledné sociální acquis týkající se jednotného trhu, Smlouvy a činnosti EU obecně. Stanovisko prosazovalo názor, že nový evropský sociální akční program je nutný proto, „aby sociální rozvoj v EU mohl držet krok s vývojem hospodářství a trhu“. Přestože si tento názor získal podporu na neformální schůzce ministrů pro zaměstnanost a sociální věci konané během francouzského předsednictví, byl návrh Výboru bohužel velmi rychle zastíněn hospodářskou krizí a pěti lety zběsilého úsilí o záchranu HMU a vytvoření užších vazeb hospodářské soudržnosti v eurozóně. Bezpochyby nastal čas se myšlenkou nového evropského sociálního akčního programu znovu zabývat ve snaze podpořit nové formy hospodářské správy a doplnit je o rovnocenná opatření v oblasti sociální soudržnosti a sociální politiky.

| 3.2 | Ve stanovisku z roku 2008 Výbor žádal pro nový Evropský sociální akční program víceúrovňovou správu založenou na legislativních opatřeních, sociálním dialogu, občanském dialogu, společné regulaci a samoregulaci, otevřené koordinaci, začleňování sociální politiky, posílené spolupráci a právu občanů na iniciativu. Nepožadoval žádnou hierarchii činností, pouze prosazoval využívání osvědčených postupů se zachováním
  metody Společenství
  a s dodržováním nové horizontální
  sociální doložky
  (článek 9 SFEU). Stanovisko rovněž požadovalo finanční závazek, kupříkladu prostřednictvím lépe zaměřeného a dostupnějšího využívání Evropského sociálního fondu, případné vytvoření evropského fondu sociálních inovací k podpoře nových sociálních iniciativ experimentálního charakteru a prosazovalo myšlenku celoevropských půjček pro rozvoj sociální infrastruktury. |
| --- | --- |

3.2

Ve stanovisku z roku 2008 Výbor žádal pro nový Evropský sociální akční program víceúrovňovou správu založenou na legislativních opatřeních, sociálním dialogu, občanském dialogu, společné regulaci a samoregulaci, otevřené koordinaci, začleňování sociální politiky, posílené spolupráci a právu občanů na iniciativu. Nepožadoval žádnou hierarchii činností, pouze prosazoval využívání osvědčených postupů se zachováním
  metody Společenství
  a s dodržováním nové horizontální
  sociální doložky
  (článek 9 SFEU). Stanovisko rovněž požadovalo finanční závazek, kupříkladu prostřednictvím lépe zaměřeného a dostupnějšího využívání Evropského sociálního fondu, případné vytvoření evropského fondu sociálních inovací k podpoře nových sociálních iniciativ experimentálního charakteru a prosazovalo myšlenku celoevropských půjček pro rozvoj sociální infrastruktury.

| 3.3 | V uplynulém období Výbor zintenzivnil výzvy k uplatňování metody Společenství a k dodržování závazné povahy horizontální sociální doložky. Přišel rovněž s konkrétním návrhem vytvořit evropský pakt o sociálních investicích umožňující zajistit, aby úsporná opatření a poloautomatické sankce v rámci správy ekonomických záležitostí a provádění evropského semestru byly kompenzovány posouzeními sociálního dopadu, dodržováním základních sociálních práv, skutečnou angažovaností za splnění cílů strategie Evropa 2020 v oblasti zmírnění chudoby a celkovým rozvojem evropské „sociální správy“. |
| --- | --- |

3.3

V uplynulém období Výbor zintenzivnil výzvy k uplatňování metody Společenství a k dodržování závazné povahy horizontální sociální doložky. Přišel rovněž s konkrétním návrhem vytvořit evropský pakt o sociálních investicích umožňující zajistit, aby úsporná opatření a poloautomatické sankce v rámci správy ekonomických záležitostí a provádění evropského semestru byly kompenzovány posouzeními sociálního dopadu, dodržováním základních sociálních práv, skutečnou angažovaností za splnění cílů strategie Evropa 2020 v oblasti zmírnění chudoby a celkovým rozvojem evropské „sociální správy“.

| 3.4 | Výbor považuje za pozitivní vývoj to, že Evropský parlament nedávno zdůraznil potřebu „sociálního paktu pro Evropu“, závazného dohledu nad rozpočtovou kázní s cíli v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí, zohlednění udržitelného sociálního modelu v roční analýze růstu a vyzval k vytvoření integrovaného rámce pro politiku zaměstnanosti a sociální politiku, jenž by byl pátým hlavním prvkem vývoje HMU
   (4). Vítá rovněž cíl Evropské rady představit na zasedání v červnu 2013 opatření a časově vymezený plán týkající se „sociálního rozměru HMU“ (5). Také komisař Andor nedávno zdůraznil potřebu „měnové unie s lidskou tváří“ a vyslovil názor, že „sociální rozměr HMU musí být chápán jako schopnost pravidel, mechanismů správy, fiskální kapacity a dalších politických nástrojů HMU zajistit, aby se současně usilovalo o hospodářskou účinnost i sociální spravedlnost“ (6). Výbor rovněž považuje za povzbudivé závěry z trojstranné sociální vrcholné schůzky konané dne 14. března, kde předseda Van Rompuy řekl, že „evropský sociální model zůstává důležitou hodnotou a globální konkurenční výhodou“ a že „potřebujeme nalézt mechanismy, které pomohou zmírnit sociální rozdíly v Unii“ (7). Komisí zveřejněný balíček v oblasti sociálních investic, jenž přináší členským státům pokyny, jak podporovat sociální ochranu a sociální začleňování (8), se zaměřuje na rozvoj ukazatelů sociálního rozměru. Výbor však má za to, že srovnávací přehled v oblasti zaměstnanosti a sociální nerovnováhy v EU vyžaduje rovněž důslednější rámec pro celoevropská opatření. Výbor proto znovu opakuje, že je zapotřebí komplexní proaktivní evropský sociální akční program s víceúrovňovou správou zahrnující příslušné evropské úřady, orgány a subjekty, kterých se týkají legislativní i nelegislativní opatření. Účelem tohoto programu bude alespoň splnit, avšak pokud možno překročit sociální cíle stanovené strategií Evropa 2020. |
| --- | --- |

3.4

Výbor považuje za pozitivní vývoj to, že Evropský parlament nedávno zdůraznil potřebu „sociálního paktu pro Evropu“, závazného dohledu nad rozpočtovou kázní s cíli v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí, zohlednění udržitelného sociálního modelu v roční analýze růstu a vyzval k vytvoření integrovaného rámce pro politiku zaměstnanosti a sociální politiku, jenž by byl pátým hlavním prvkem vývoje HMU
   (4). Vítá rovněž cíl Evropské rady představit na zasedání v červnu 2013 opatření a časově vymezený plán týkající se „sociálního rozměru HMU“ (5). Také komisař Andor nedávno zdůraznil potřebu „měnové unie s lidskou tváří“ a vyslovil názor, že „sociální rozměr HMU musí být chápán jako schopnost pravidel, mechanismů správy, fiskální kapacity a dalších politických nástrojů HMU zajistit, aby se současně usilovalo o hospodářskou účinnost i sociální spravedlnost“ (6). Výbor rovněž považuje za povzbudivé závěry z trojstranné sociální vrcholné schůzky konané dne 14. března, kde předseda Van Rompuy řekl, že „evropský sociální model zůstává důležitou hodnotou a globální konkurenční výhodou“ a že „potřebujeme nalézt mechanismy, které pomohou zmírnit sociální rozdíly v Unii“ (7). Komisí zveřejněný balíček v oblasti sociálních investic, jenž přináší členským státům pokyny, jak podporovat sociální ochranu a sociální začleňování (8), se zaměřuje na rozvoj ukazatelů sociálního rozměru. Výbor však má za to, že srovnávací přehled v oblasti zaměstnanosti a sociální nerovnováhy v EU vyžaduje rovněž důslednější rámec pro celoevropská opatření. Výbor proto znovu opakuje, že je zapotřebí komplexní proaktivní evropský sociální akční program s víceúrovňovou správou zahrnující příslušné evropské úřady, orgány a subjekty, kterých se týkají legislativní i nelegislativní opatření. Účelem tohoto programu bude alespoň splnit, avšak pokud možno překročit sociální cíle stanovené strategií Evropa 2020.

4.   Konkrétní návrhy

EHSV podporuje cíle strategie Evropa 2020 a zdůrazňuje, že musíme řešit naši klesající konkurenceschopnost, generovat více růstu, vytvořit více pracovních míst a zmírnit chudobu. V souladu s článkem 9 SEU, konkrétně „s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví“ Výbor žádá závaznější a řádně financovaný celoevropský sociální akční program a závazek obsahující následující konkrétní cíle.

| 4.1 | Součástí provádění evropského semestru musí být cíle v oblasti zaměstnanosti a sociálního začleňování ve stejném rámci dohledu, jímž se řídí koordinace hospodářské politiky a strukturálních reforem. Měřitelné evropské cíle pro oblast zaměstnanosti a sociální oblast musí být v souladu a začleněny do pravidel pro stabilitu a růst, která se vztahují na cíle v oblasti zadlužení a schodku. Následně by měly být uplatněny mechanismy úpravy ke snížení jak makroekonomické, tak i sociální nerovnováhy, s cílem podpořit inteligentní udržitelný růst, kvalitní pracovní místa, přístup k vysoce kvalitním službám obecného zájmu za dostupné ceny a snížení sociálních nerovností v celé EU. K dosažení krátkodobé hospodářské účinnosti nesmí dojít na úkor dlouhodobých investic do sociálního kapitálu. Opatření fiskální konsolidace musí být posuzována z hlediska jejich účinku na růst, zaměstnanost a sociální začlenění. Strukturální reformy by měl doprovázet mechanismus evropské solidarity. Aby si skutečná hospodářská a měnová unie zajistila podporu občanů EU, musí příprava národních programů reforem probíhat v řádném sociálním a občanském dialogu a v rámci evropské dynamiky sociálního rozměru, která nepovede k neustálému zhoršování podmínek a k následnému snížení úrovně hospodářské soutěže, deflaci mezd a snížení celkové poptávky. Musí být zajištěno svobodné a nezávislé kolektivní vyjednávání. Evropský sociální dialog by měl hrát zásadní roli v rozvoji a provádění nové správy ekonomických záležitostí. Základní sociální práva musí být v celé Evropě lépe monitorována a respektována. |
| --- | --- |

4.1

Součástí provádění evropského semestru musí být cíle v oblasti zaměstnanosti a sociálního začleňování ve stejném rámci dohledu, jímž se řídí koordinace hospodářské politiky a strukturálních reforem. Měřitelné evropské cíle pro oblast zaměstnanosti a sociální oblast musí být v souladu a začleněny do pravidel pro stabilitu a růst, která se vztahují na cíle v oblasti zadlužení a schodku. Následně by měly být uplatněny mechanismy úpravy ke snížení jak makroekonomické, tak i sociální nerovnováhy, s cílem podpořit inteligentní udržitelný růst, kvalitní pracovní místa, přístup k vysoce kvalitním službám obecného zájmu za dostupné ceny a snížení sociálních nerovností v celé EU. K dosažení krátkodobé hospodářské účinnosti nesmí dojít na úkor dlouhodobých investic do sociálního kapitálu. Opatření fiskální konsolidace musí být posuzována z hlediska jejich účinku na růst, zaměstnanost a sociální začlenění. Strukturální reformy by měl doprovázet mechanismus evropské solidarity. Aby si skutečná hospodářská a měnová unie zajistila podporu občanů EU, musí příprava národních programů reforem probíhat v řádném sociálním a občanském dialogu a v rámci evropské dynamiky sociálního rozměru, která nepovede k neustálému zhoršování podmínek a k následnému snížení úrovně hospodářské soutěže, deflaci mezd a snížení celkové poptávky. Musí být zajištěno svobodné a nezávislé kolektivní vyjednávání. Evropský sociální dialog by měl hrát zásadní roli v rozvoji a provádění nové správy ekonomických záležitostí. Základní sociální práva musí být v celé Evropě lépe monitorována a respektována.

| 4.2 | Evropský sociální fond a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci musí být posíleny tak, aby jejich úroveň byla přiměřená situaci, kterou předseda Van Rompuy označil za „lidskou tragedii a stav sociální nouze“ (9) v oblasti evropské zaměstnanosti a sociálních podmínek. Tato situace bude jednoznačně vyžadovat „povinnou a komplexní revizi VFR“, kterou EP požadoval v usnesení ze dne 13. března (10). V rámci pružného mechanismu zmíněného v tomto dokumentu, probíhajících jednání mezi EP a Radou a velmi žádoucí strukturální revize VFR po volbách do Evropského parlamentu, musí být částky uvedené v původním návrhu Evropské komise přinejmenším obnoveny, a to rovněž prostřednictvím vhodnějšího využívání vlastních zdrojů EU poskytovaných na tento účel a podstatného zvýšení zdrojů určených pro fond územní soudržnosti, sociální fond, zdrojů určených na vzdělávání a odbornou přípravu a na fond pro přizpůsobení se globalizaci. |
| --- | --- |

4.2

Evropský sociální fond a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci musí být posíleny tak, aby jejich úroveň byla přiměřená situaci, kterou předseda Van Rompuy označil za „lidskou tragedii a stav sociální nouze“ (9) v oblasti evropské zaměstnanosti a sociálních podmínek. Tato situace bude jednoznačně vyžadovat „povinnou a komplexní revizi VFR“, kterou EP požadoval v usnesení ze dne 13. března (10). V rámci pružného mechanismu zmíněného v tomto dokumentu, probíhajících jednání mezi EP a Radou a velmi žádoucí strukturální revize VFR po volbách do Evropského parlamentu, musí být částky uvedené v původním návrhu Evropské komise přinejmenším obnoveny, a to rovněž prostřednictvím vhodnějšího využívání vlastních zdrojů EU poskytovaných na tento účel a podstatného zvýšení zdrojů určených pro fond územní soudržnosti, sociální fond, zdrojů určených na vzdělávání a odbornou přípravu a na fond pro přizpůsobení se globalizaci.

| 4.3 | Současně by EU měla poskytovat lepší asistenci zodpovědným sociálním investicím a podporovat sociální ekonomiku, zejména prostřednictvím opětného zavedení evropských stanov pro sdružení a vzájemné společnosti, výslovným začleněním programů pro začínající a rozvíjející se sociální podniky do plánování strukturálních fondů, podporou sociálního označování a kompenzačních opatření a možností v oblasti veřejných zakázek pro podniky s prokázanou sociální hodnotou. Rovněž by měl být vytvořen evropský fond sociálních inovací s cílem obnovit hodnotné nadnárodní pilotní projekty zaměřené na odstranění diskriminace a znevýhodnění na trhu práce, k jejichž oslabení došlo poté, co Evropská komise upustila od programu Equal. |
| --- | --- |

4.3

Současně by EU měla poskytovat lepší asistenci zodpovědným sociálním investicím a podporovat sociální ekonomiku, zejména prostřednictvím opětného zavedení evropských stanov pro sdružení a vzájemné společnosti, výslovným začleněním programů pro začínající a rozvíjející se sociální podniky do plánování strukturálních fondů, podporou sociálního označování a kompenzačních opatření a možností v oblasti veřejných zakázek pro podniky s prokázanou sociální hodnotou. Rovněž by měl být vytvořen evropský fond sociálních inovací s cílem obnovit hodnotné nadnárodní pilotní projekty zaměřené na odstranění diskriminace a znevýhodnění na trhu práce, k jejichž oslabení došlo poté, co Evropská komise upustila od programu Equal.

| 4.4 | Zásadní význam má rovněž realizace všech nutných kroků a opatření v oblasti zaměstnanosti zaměřených na reindustrializaci Evropy a dosažení cíle 20 % podílu průmyslu na HDP do roku 2020. EHSV zdůrazňuje, že pro podniky je důležitá konkurenceschopnost, jíž by mělo být dosaženo prostřednictvím soudržného evropského rámce. |
| --- | --- |

4.4

Zásadní význam má rovněž realizace všech nutných kroků a opatření v oblasti zaměstnanosti zaměřených na reindustrializaci Evropy a dosažení cíle 20 % podílu průmyslu na HDP do roku 2020. EHSV zdůrazňuje, že pro podniky je důležitá konkurenceschopnost, jíž by mělo být dosaženo prostřednictvím soudržného evropského rámce.

| 4.5 | EU se musí dát do pohybu kvůli mladým lidem, v opačném případě riskuje, že evropský projekt jako celek ztratí jejich podporu. Dramatické rozměry, kterých nabyla krize nezaměstnanosti mladých lidí v Evropě, vyžadují přesvědčivější rozpočet EU, než oněch nedostatečných 6 miliard eur navrhovaných pro evropský balíček týkající se zaměstnanosti mladých lidí a evropskou záruku pro mladé lidi pro zajištění zaměstnanosti, vzdělávání nebo odborné přípravy pro nezaměstnané mladé lidi, zejména v nejpotřebnějších případech. Bez dostatečných finančních prostředků hrozí, že evropská záruka pro mladé lidi bude vnímána jako podvod. K posílení vedoucí pozice EU by měl rovněž přispět jednotný Evropský znalostní pas, který naváže na Evropský rámec kvalifikací a bude kombinovat všechny kvalifikace a dovednosti získané formálním, informálním a neformálním vzděláváním. Zcela zřejmá je naléhavá potřeba evropského rámce partnerství mezi školami, podniky a sociálními partnery, spolu s podobnými strategickými součinnostmi, které budou přistupovat k vyššímu vzdělávání a celoživotnímu učení jako k ústřednímu bodu pro vytváření pracovních míst, řešení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a podporu zaměstnatelnosti, inovací a podnikání. Evropský semestr musí zajistit, že veřejné investice do vzdělávání a odborné přípravy nebudou ohroženy opatřeními přijímanými ke snížení státního dluhu a schodku státního rozpočtu. |
| --- | --- |

4.5

EU se musí dát do pohybu kvůli mladým lidem, v opačném případě riskuje, že evropský projekt jako celek ztratí jejich podporu. Dramatické rozměry, kterých nabyla krize nezaměstnanosti mladých lidí v Evropě, vyžadují přesvědčivější rozpočet EU, než oněch nedostatečných 6 miliard eur navrhovaných pro evropský balíček týkající se zaměstnanosti mladých lidí a evropskou záruku pro mladé lidi pro zajištění zaměstnanosti, vzdělávání nebo odborné přípravy pro nezaměstnané mladé lidi, zejména v nejpotřebnějších případech. Bez dostatečných finančních prostředků hrozí, že evropská záruka pro mladé lidi bude vnímána jako podvod. K posílení vedoucí pozice EU by měl rovněž přispět jednotný Evropský znalostní pas, který naváže na Evropský rámec kvalifikací a bude kombinovat všechny kvalifikace a dovednosti získané formálním, informálním a neformálním vzděláváním. Zcela zřejmá je naléhavá potřeba evropského rámce partnerství mezi školami, podniky a sociálními partnery, spolu s podobnými strategickými součinnostmi, které budou přistupovat k vyššímu vzdělávání a celoživotnímu učení jako k ústřednímu bodu pro vytváření pracovních míst, řešení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a podporu zaměstnatelnosti, inovací a podnikání. Evropský semestr musí zajistit, že veřejné investice do vzdělávání a odborné přípravy nebudou ohroženy opatřeními přijímanými ke snížení státního dluhu a schodku státního rozpočtu.

| 4.6 | Těžištěm udržitelného plánu evropské obnovy musí být skutečná pracovní místa, slušná práce a přenositelnost sociálních práv. Evropský sociální model je hodnotou přitahující vnitřní investice a rozvoj podnikání v Evropě. Měl by být ceněn za podněcování fiskální podpory pro činnosti v oblasti tvorby pracovních míst, včetně mikropodniků a skutečné samostatně výdělečné činnosti. V celoevropské politice zaměstnanosti a politice trhu práce musí být prosazována záruka sociálních norem. Konkurenceschopnost a flexibilita musí jít ruku v ruce se slušnou prací a mzdami, které se nenacházejí pod prahem chudoby. Evropští sociální partneři mají v rámci svého pracovního programu speciální odpovědnost za řešení problému chudých pracujících. |
| --- | --- |

4.6

Těžištěm udržitelného plánu evropské obnovy musí být skutečná pracovní místa, slušná práce a přenositelnost sociálních práv. Evropský sociální model je hodnotou přitahující vnitřní investice a rozvoj podnikání v Evropě. Měl by být ceněn za podněcování fiskální podpory pro činnosti v oblasti tvorby pracovních míst, včetně mikropodniků a skutečné samostatně výdělečné činnosti. V celoevropské politice zaměstnanosti a politice trhu práce musí být prosazována záruka sociálních norem. Konkurenceschopnost a flexibilita musí jít ruku v ruce se slušnou prací a mzdami, které se nenacházejí pod prahem chudoby. Evropští sociální partneři mají v rámci svého pracovního programu speciální odpovědnost za řešení problému chudých pracujících.

| 4.7 | EU se musí důrazněji a konkrétněji angažovat za zmírnění a odstranění chudoby. Pro Evropu je totiž hospodářský a sociální přínos aktivního zmírňování chudoby mnohem účelnější investicí než pokračující hospodářská a sociální újma způsobená nečinností nebo opatřeními, která ve skutečnosti chudobu prohlubují. Přinejmenším je třeba v rámci evropského semestru aktivně usilovat o splnění závazku stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 dostat 20 milionů lidí z chudoby a nedopustit, aby tyto cíle byly oslabeny z důvodu opatření ke snížení státního schodku. To na prvním místě vyžaduje lepší celoevropský soubor ukazatelů k měření dopadu chudoby a k zajištění řádného monitorování a případné opravy národních programů reforem a úsporných opatření, která by ve skutečnosti mohla chudobu podporovat a narušovat obnovu. EHSV rovněž provádí přezkum systémů minimálního zaručeného příjmu v členských státech s cílem zjistit a šířit osvědčené postupy po celé EU. Podpořil rovněž EP v jeho požadavku, aby byla provedena studie a připraven legislativní návrh na zavedení minimálního příjmu ve výši alespoň 60 % mediánového příjmu v každém členském státě (11). Mohl by být vytvořen účelově zaměřený evropský fond solidarity proti chudobě k usnadnění opatření tohoto druhu na podporu příjmu, jenž by evropskému semestru sloužil jako adaptační mechanismus sociální stabilizace. Výbor by také chtěl znovu zopakovat svůj návrh, že 20 % všech zdrojů Evropského sociálního fondu by mělo být vyhrazeno na řešení problematiky sociálního začlenění a chudoby. |
| --- | --- |

4.7

EU se musí důrazněji a konkrétněji angažovat za zmírnění a odstranění chudoby. Pro Evropu je totiž hospodářský a sociální přínos aktivního zmírňování chudoby mnohem účelnější investicí než pokračující hospodářská a sociální újma způsobená nečinností nebo opatřeními, která ve skutečnosti chudobu prohlubují. Přinejmenším je třeba v rámci evropského semestru aktivně usilovat o splnění závazku stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 dostat 20 milionů lidí z chudoby a nedopustit, aby tyto cíle byly oslabeny z důvodu opatření ke snížení státního schodku. To na prvním místě vyžaduje lepší celoevropský soubor ukazatelů k měření dopadu chudoby a k zajištění řádného monitorování a případné opravy národních programů reforem a úsporných opatření, která by ve skutečnosti mohla chudobu podporovat a narušovat obnovu. EHSV rovněž provádí přezkum systémů minimálního zaručeného příjmu v členských státech s cílem zjistit a šířit osvědčené postupy po celé EU. Podpořil rovněž EP v jeho požadavku, aby byla provedena studie a připraven legislativní návrh na zavedení minimálního příjmu ve výši alespoň 60 % mediánového příjmu v každém členském státě (11). Mohl by být vytvořen účelově zaměřený evropský fond solidarity proti chudobě k usnadnění opatření tohoto druhu na podporu příjmu, jenž by evropskému semestru sloužil jako adaptační mechanismus sociální stabilizace. Výbor by také chtěl znovu zopakovat svůj návrh, že 20 % všech zdrojů Evropského sociálního fondu by mělo být vyhrazeno na řešení problematiky sociálního začlenění a chudoby.

| 4.8 | Evropský akt přístupnosti má zásadní význam pro zajištění toho, aby osoby se zdravotním postižením mohly plně využívat své právo na svobodu pohybu a přístup ke zboží, službám a zastavěnému prostředí. Konkrétním a účinným nástrojem pro dosažení tohoto cíle by byl evropský průkaz mobility. Komise by měla rovněž připravit nástroj k posouzení dopadu úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením a začlenit jej do procesu evropského semestru. |
| --- | --- |

4.8

Evropský akt přístupnosti má zásadní význam pro zajištění toho, aby osoby se zdravotním postižením mohly plně využívat své právo na svobodu pohybu a přístup ke zboží, službám a zastavěnému prostředí. Konkrétním a účinným nástrojem pro dosažení tohoto cíle by byl evropský průkaz mobility. Komise by měla rovněž připravit nástroj k posouzení dopadu úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením a začlenit jej do procesu evropského semestru.

| 4.9 | Rovněž by měla být připravena evropská metodika a rámec srovnatelných a měřitelných ukazatelů pro oblast ochrany zdraví a snížení nerovností v oblasti zdraví, aby v rámci evropského semestru mohla být vyhodnocena situace v členských státech. |
| --- | --- |

4.9

Rovněž by měla být připravena evropská metodika a rámec srovnatelných a měřitelných ukazatelů pro oblast ochrany zdraví a snížení nerovností v oblasti zdraví, aby v rámci evropského semestru mohla být vyhodnocena situace v členských státech.

| 4.10 | Do sociálního rozměru evropského semestru by měla být rovněž začleněna celoevropská společenská srovnávací kritéria a pokyny vycházející z osvědčených postupů v oblasti sladění pracovního a rodinného života, přístupu ke službám péče o dítě, aktivního stárnutí, dobrovolné činnosti, práva na bydlení a boje proti bezdomovectví. |
| --- | --- |

4.10

Do sociálního rozměru evropského semestru by měla být rovněž začleněna celoevropská společenská srovnávací kritéria a pokyny vycházející z osvědčených postupů v oblasti sladění pracovního a rodinného života, přístupu ke službám péče o dítě, aktivního stárnutí, dobrovolné činnosti, práva na bydlení a boje proti bezdomovectví.

| 4.11 | Přistěhovalí pracovníci a pracovnice pozitivně přispívají k hospodářskému rozvoji a blahobytu v Evropě. Postupy EU týkající se pracovního přistěhovalectví musí být legální a transparentní. Právní předpisy v oblasti přistěhovalectví musí respektovat lidská práva a zaručit rovné zacházení. EHSV se domnívá, že EU musí posílit politiky integrace a boj proti rasismu, xenofobii a diskriminaci přistěhovalců a menšin. |
| --- | --- |

4.11

Přistěhovalí pracovníci a pracovnice pozitivně přispívají k hospodářskému rozvoji a blahobytu v Evropě. Postupy EU týkající se pracovního přistěhovalectví musí být legální a transparentní. Právní předpisy v oblasti přistěhovalectví musí respektovat lidská práva a zaručit rovné zacházení. EHSV se domnívá, že EU musí posílit politiky integrace a boj proti rasismu, xenofobii a diskriminaci přistěhovalců a menšin.

| 4.12 | Udržitelná obnova vyžaduje více hospodářské a měnové symetrie a více sociální soudržnosti v EU jako celku. Evropský sociální akční program obsahující výše uvedené specifické cíle by napomohl vytvoření soudržnějšího sociálního základu umožňujícího stmelit EU a obnovit její kontakt s občany. Proto se jako nejlepší řešení jeví souběžné úsilí o novou sociální vyváženost jak EU, tak i HMU, s respektováním subsidiarity v jejím dynamickém rozměru. Pokud by však pro takový oživený sociální rozměr EU neexistovala dostatečná shoda nebo politická vůle, EHSV by navrhoval vydat se cestou posílené spolupráce v rámci HMU, s vlastními finančními zdroji, dodatečným sociálním fondem, evropským paktem o sociálním pokroku, které budou založeny na stejných demokraticky odpovědných a přísných smluvních dohodách, jakými se řídí hospodářská a měnová konvergence, se sociálními normami, cíli a stabilizačními mechanismy (V této souvislosti by měla proběhnout diskuse se sociálními partnery a občanskou společností o tom, zda a jaký užitek by mohl přinést systém pojištění v nezaměstnanosti nebo systém dávek v nezaměstnanosti v rámci HMU, které nedávno navrhl komisař Andor.), které by odpovídaly fiskálním, rozpočtovým a měnovým stabilizačním mechanismům užší hospodářské a měnové unie, tedy HMU s odpovídajícím sociálním rozměrem. |
| --- | --- |

4.12

Udržitelná obnova vyžaduje více hospodářské a měnové symetrie a více sociální soudržnosti v EU jako celku. Evropský sociální akční program obsahující výše uvedené specifické cíle by napomohl vytvoření soudržnějšího sociálního základu umožňujícího stmelit EU a obnovit její kontakt s občany. Proto se jako nejlepší řešení jeví souběžné úsilí o novou sociální vyváženost jak EU, tak i HMU, s respektováním subsidiarity v jejím dynamickém rozměru. Pokud by však pro takový oživený sociální rozměr EU neexistovala dostatečná shoda nebo politická vůle, EHSV by navrhoval vydat se cestou posílené spolupráce v rámci HMU, s vlastními finančními zdroji, dodatečným sociálním fondem, evropským paktem o sociálním pokroku, které budou založeny na stejných demokraticky odpovědných a přísných smluvních dohodách, jakými se řídí hospodářská a měnová konvergence, se sociálními normami, cíli a stabilizačními mechanismy (V této souvislosti by měla proběhnout diskuse se sociálními partnery a občanskou společností o tom, zda a jaký užitek by mohl přinést systém pojištění v nezaměstnanosti nebo systém dávek v nezaměstnanosti v rámci HMU, které nedávno navrhl komisař Andor.), které by odpovídaly fiskálním, rozpočtovým a měnovým stabilizačním mechanismům užší hospodářské a měnové unie, tedy HMU s odpovídajícím sociálním rozměrem.

| 4.13 | Smluvní závazky v oblasti konkurenceschopnosti a růstu, o nichž se jednalo na prosincovém summitu EU, musí posílit demokratickou odpovědnost a neměly by narušovat evropské sociálně tržní hospodářství, v souladu s čl. 3 odst. 3 SEU. Rovněž je zapotřebí lépe definovat a stanovit mechanismy solidarity k podpoře úsilí členských států, jež mohou postupně nabýt podoby skutečných finančních převodů s počátečním specifickým rozpočtem 50–100 miliard eur, které budou financovány z mechanismů podobných těm v Evropském mechanismu stability. |
| --- | --- |

4.13

Smluvní závazky v oblasti konkurenceschopnosti a růstu, o nichž se jednalo na prosincovém summitu EU, musí posílit demokratickou odpovědnost a neměly by narušovat evropské sociálně tržní hospodářství, v souladu s čl. 3 odst. 3 SEU. Rovněž je zapotřebí lépe definovat a stanovit mechanismy solidarity k podpoře úsilí členských států, jež mohou postupně nabýt podoby skutečných finančních převodů s počátečním specifickým rozpočtem 50–100 miliard eur, které budou financovány z mechanismů podobných těm v Evropském mechanismu stability.

| 4.14 | K dosažení lepší vyváženosti a souladu se sociálně tržním hospodářstvím ukotveným ve Smlouvě musí být posílená funkce komisaře pro hospodářské a měnové záležitosti ve sboru komisařů doplněna posílením funkce komisaře pro zaměstnanost a sociální věci. Prominentnější role Rady pro hospodářské a finanční věci by měla být vyvážena podobným posílením Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele. |
| --- | --- |

4.14

K dosažení lepší vyváženosti a souladu se sociálně tržním hospodářstvím ukotveným ve Smlouvě musí být posílená funkce komisaře pro hospodářské a měnové záležitosti ve sboru komisařů doplněna posílením funkce komisaře pro zaměstnanost a sociální věci. Prominentnější role Rady pro hospodářské a finanční věci by měla být vyvážena podobným posílením Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele.

| 4.15 | V tomto kontextu evropské hospodářské a sociální správy je také se zvláštním odkazem na evropský semestr a strategii Evropa 2020 naléhavě nutné posílit úlohu jak Evropského parlamentu, tak i vnitrostátních parlamentů a rovněž rozšířit a zaručit zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti na všech úrovních politických jednání. |
| --- | --- |

4.15

V tomto kontextu evropské hospodářské a sociální správy je také se zvláštním odkazem na evropský semestr a strategii Evropa 2020 naléhavě nutné posílit úlohu jak Evropského parlamentu, tak i vnitrostátních parlamentů a rovněž rozšířit a zaručit zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti na všech úrovních politických jednání.

5.   Průzkumné návrhy

5.1   Evropské sociální dluhopisy

| 5.1.1 | Souběžně s výše uvedenými návrhy by možná bylo vhodné se zamyslet nad dalšími způsoby zapojení evropských občanů, občanské společnosti a podnikových subjektů do obnovy evropské sociální činnosti, zejména prostřednictvím využití a vydávání evropských sociálních dluhopisů. To by v době nedostatku veřejných financí rovněž umožnilo získat dodatečné zdroje na přesně definované cíle ze značných rezerv nevyužitých soukromých úspor. |
| --- | --- |

5.1.1

Souběžně s výše uvedenými návrhy by možná bylo vhodné se zamyslet nad dalšími způsoby zapojení evropských občanů, občanské společnosti a podnikových subjektů do obnovy evropské sociální činnosti, zejména prostřednictvím využití a vydávání evropských sociálních dluhopisů. To by v době nedostatku veřejných financí rovněž umožnilo získat dodatečné zdroje na přesně definované cíle ze značných rezerv nevyužitých soukromých úspor.

| 5.1.2 | Tato iniciativa by byla oddělena od probíhajících diskusí o vydávání dluhopisů stability EU (za účelem sdílení dluhu) a dluhopisů pro obnovu a růst (jako součást řady hospodářských stimulů EU). Na rozdíl od toho by evropské sociální dluhopisy nebyly placeny ze státních pokladen ani spolufinancovány rozpočtovými mechanismy EU, ale kupovali a investovali by je jednotliví občané, podniky, odbory a skupiny občanské společnosti, jež by chtěli nést svůj díl sociální odpovědnosti jednotlivců a podniků účastí v evropském fondu pro sociální činnost, který by sami financovali i řídili, s přiměřenými úrokovými sazbami a na neziskovém základě, s transparentním dohledem a regulací a s pomocí příslušných orgánů EU a příslibem přiměřených částek z jejich strany. |
| --- | --- |

5.1.2

Tato iniciativa by byla oddělena od probíhajících diskusí o vydávání dluhopisů stability EU (za účelem sdílení dluhu) a dluhopisů pro obnovu a růst (jako součást řady hospodářských stimulů EU). Na rozdíl od toho by evropské sociální dluhopisy nebyly placeny ze státních pokladen ani spolufinancovány rozpočtovými mechanismy EU, ale kupovali a investovali by je jednotliví občané, podniky, odbory a skupiny občanské společnosti, jež by chtěli nést svůj díl sociální odpovědnosti jednotlivců a podniků účastí v evropském fondu pro sociální činnost, který by sami financovali i řídili, s přiměřenými úrokovými sazbami a na neziskovém základě, s transparentním dohledem a regulací a s pomocí příslušných orgánů EU a příslibem přiměřených částek z jejich strany.

| 5.1.3 | Vydávání dluhopisů by měly logisticky usnadňovat příslušné orgány EU, veřejně uspořádané a společně řízené subjekty z řad soukromých osob, podniků a veřejných orgánů, jež se rozhodly k účasti v tomto systému a k přijetí odpovědnosti za evropský fond pro sociální činnost. Ty by mohly dluhopisy nakupovat, shromažďovat a investovat do sociálních programů dle vlastní volby, nejlépe v rámci navrhovaného evropského sociálního akčního programu s technickou pomocí příslušných institucionálních a poradních orgánů EU, aby měly možnost ověřit si jejich výnosnost a potenciální sociální dopad. Tyto sociální investice by mohly zahrnovat: sociální bydlení, družstevní a sociální podniky, podporu svépomocných skupin, vzájemné pojišťovny, obecní služby v sociální a zdravotní oblasti, sítě vzdělávání, odborné přípravy a rekvalifikace, sociální inovace, výzkum a vývoj, půjčky a partnerství pro rozvoj infrastruktury, agroturistiku, výměnné cestovní pobyty, kulturní aktivity, dobročinnou činnost apod. |
| --- | --- |

5.1.3

Vydávání dluhopisů by měly logisticky usnadňovat příslušné orgány EU, veřejně uspořádané a společně řízené subjekty z řad soukromých osob, podniků a veřejných orgánů, jež se rozhodly k účasti v tomto systému a k přijetí odpovědnosti za evropský fond pro sociální činnost. Ty by mohly dluhopisy nakupovat, shromažďovat a investovat do sociálních programů dle vlastní volby, nejlépe v rámci navrhovaného evropského sociálního akčního programu s technickou pomocí příslušných institucionálních a poradních orgánů EU, aby měly možnost ověřit si jejich výnosnost a potenciální sociální dopad. Tyto sociální investice by mohly zahrnovat: sociální bydlení, družstevní a sociální podniky, podporu svépomocných skupin, vzájemné pojišťovny, obecní služby v sociální a zdravotní oblasti, sítě vzdělávání, odborné přípravy a rekvalifikace, sociální inovace, výzkum a vývoj, půjčky a partnerství pro rozvoj infrastruktury, agroturistiku, výměnné cestovní pobyty, kulturní aktivity, dobročinnou činnost apod.

| 5.1.4 | Následně by mohly být prozkoumány strukturovanější plány rozvoje těchto evropských sociálních dluhopisů, kupříkladu otázka rozšíření jejich škály, které by byly podporovány a řízeny zmíněnými subjekty na místní a/nebo vnitrostátní úrovni. Tyto dluhopisy by splňovaly kritéria obecného evropského systému z hlediska cílů i z hlediska metod řízení a získaly by příslušný evropský certifikát pro účast ve všeobecném systému a na tomto základě také možnost daňových úlev pro účastníky. |
| --- | --- |

5.1.4

Následně by mohly být prozkoumány strukturovanější plány rozvoje těchto evropských sociálních dluhopisů, kupříkladu otázka rozšíření jejich škály, které by byly podporovány a řízeny zmíněnými subjekty na místní a/nebo vnitrostátní úrovni. Tyto dluhopisy by splňovaly kritéria obecného evropského systému z hlediska cílů i z hlediska metod řízení a získaly by příslušný evropský certifikát pro účast ve všeobecném systému a na tomto základě také možnost daňových úlev pro účastníky.

| 5.1.5 | Správní rada evropského sociálního akčního fondu by měla být složena ze zainteresovaných subjektů zapojených do tohoto systému zastoupených úměrně úrovni jejich investic v evropských sociálních dluhopisech a s logistickou a poradní asistencí poskytovanou příslušnými orgány EU (včetně EHSV). |
| --- | --- |

5.1.5

Správní rada evropského sociálního akčního fondu by měla být složena ze zainteresovaných subjektů zapojených do tohoto systému zastoupených úměrně úrovni jejich investic v evropských sociálních dluhopisech a s logistickou a poradní asistencí poskytovanou příslušnými orgány EU (včetně EHSV).

5.2   Evropská vzdělávací síť pro nezaměstnané pracovníky

| 5.2.1 | Masová nezaměstnanost v Evropě nebude v krátkodobém ani střednědobém horizontu vyřešena, i když předpovědi růstu na rok 2014 jsou optimistické a účinek celoevropských stimulačních opatření by již měl být znát. Evropský trh práce se pro naši pracovní sílu musí stát důležitějším prostředkem volného pohybu, který umožňuje směrovat dovednosti tam, kde jich je třeba, a získávat dovednosti, které mohou být přivezeny zpět do původního působiště a dále rozvíjeny. Otázkou zásadního významu je, aby naše pracovní síla zůstala aktivní, nejlépe v pracovním poměru nebo ve zkráceném pracovním poměru, případně ve vzdělávání, odborné přípravě a rekvalifikaci. Je třeba zajistit, aby vzdělávání bylo účinné, moderní, inovativní a relevantní pro potřeby trhu práce. Mnohé vzdělávací cykly a projekty odborné přípravy bývají krátkodobé a často bez návazných udržitelných pracovních příležitostí po jejich ukončení. Pravděpodobnost, že se do takových projektů zapojí starší pracovníci, kteří přišli o práci, není vysoká. K prozkoumání se nabízí dlouhodobější přístup s evropskou perspektivou, včetně možností získaných na základě některých evropských osvědčených postupů s prokázanou účinností, jako je například program vzdělávání pro dospělé realizovaný ve Švédsku v letech 1997–2002 nebo duální systém odborné přípravy uplatňovaný v Německu a Rakousku. EU by případně mohla usnadnit zřízení evropské vzdělávací sítě pro nezaměstnané pracovníky, jejímž účelem by bylo nabídnout komplexní dvouletou vzdělávací příležitost umožňující změnit profesní dráhu, zapojit se do pracovní činnosti, odborné přípravy nebo vzdělávací výměny v jiných členských státech prostřednictvím vydávání přeshraničních vzdělávacích poukazů s převodem studijních kreditů a získat vzájemně uznávanou profesní kvalifikací. |
| --- | --- |

5.2.1

Masová nezaměstnanost v Evropě nebude v krátkodobém ani střednědobém horizontu vyřešena, i když předpovědi růstu na rok 2014 jsou optimistické a účinek celoevropských stimulačních opatření by již měl být znát. Evropský trh práce se pro naši pracovní sílu musí stát důležitějším prostředkem volného pohybu, který umožňuje směrovat dovednosti tam, kde jich je třeba, a získávat dovednosti, které mohou být přivezeny zpět do původního působiště a dále rozvíjeny. Otázkou zásadního významu je, aby naše pracovní síla zůstala aktivní, nejlépe v pracovním poměru nebo ve zkráceném pracovním poměru, případně ve vzdělávání, odborné přípravě a rekvalifikaci. Je třeba zajistit, aby vzdělávání bylo účinné, moderní, inovativní a relevantní pro potřeby trhu práce. Mnohé vzdělávací cykly a projekty odborné přípravy bývají krátkodobé a často bez návazných udržitelných pracovních příležitostí po jejich ukončení. Pravděpodobnost, že se do takových projektů zapojí starší pracovníci, kteří přišli o práci, není vysoká. K prozkoumání se nabízí dlouhodobější přístup s evropskou perspektivou, včetně možností získaných na základě některých evropských osvědčených postupů s prokázanou účinností, jako je například program vzdělávání pro dospělé realizovaný ve Švédsku v letech 1997–2002 nebo duální systém odborné přípravy uplatňovaný v Německu a Rakousku. EU by případně mohla usnadnit zřízení evropské vzdělávací sítě pro nezaměstnané pracovníky, jejímž účelem by bylo nabídnout komplexní dvouletou vzdělávací příležitost umožňující změnit profesní dráhu, zapojit se do pracovní činnosti, odborné přípravy nebo vzdělávací výměny v jiných členských státech prostřednictvím vydávání přeshraničních vzdělávacích poukazů s převodem studijních kreditů a získat vzájemně uznávanou profesní kvalifikací.

| 5.2.2 | Bude-li tento systém dotován přiměřenými prostředky a obecně přijat členskými státy na základě přesně definovaných smluvních dohod s pracovníky, kteří se těchto programů dobrovolně účastní, pak by mohl dokázat udržet na kvalitních pracovních místech značný počet dlouhodobě nezaměstnaných, kteří by jinak pracovní příležitosti těžko hledali. To by mělo kladný vliv jak na dotyčné pracovníky, tak na celkový sociální kapitál evropských zemí. |
| --- | --- |

5.2.2

Bude-li tento systém dotován přiměřenými prostředky a obecně přijat členskými státy na základě přesně definovaných smluvních dohod s pracovníky, kteří se těchto programů dobrovolně účastní, pak by mohl dokázat udržet na kvalitních pracovních místech značný počet dlouhodobě nezaměstnaných, kteří by jinak pracovní příležitosti těžko hledali. To by mělo kladný vliv jak na dotyčné pracovníky, tak na celkový sociální kapitál evropských zemí.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Údaje Eurostatu: http://ec.europa.eu/eurostat/euroindicators

1

(2)  Svého druhu Marshallův plán: viz stanovisko EHSV Růst a státní dluh v EU – dva inovační návrhy, Úř. věst. C 143, 22.5.2012, odst. 2.8 a 2.13; a zelenou knihu Komise Dlouhodobé financování evropské ekonomiky, COM(2013) 150 final/2 ze dne 9.4.2013.

2

(3)  Závěry Evropské rady, 14.–15. března 2013, EUCO 23/13.

3

(4)  Zpráva Evropského parlamentu obsahující doporučení Komisi ke zprávě předsedů Evropské rady, Evropské komise, Evropské centrální banky a Euroskupiny s názvem „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ (2012/2151 (INI)) s. 29, a doprovodné stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci Evropského parlamentu, návrh J a doporučení 6.

4

návrh J

doporučení 6

(5)  Závěry Evropské rady o doplnění HMU, přijaté dne 14. prosince 2012, bod 12b.

5

(6)  Projev: László Andor, evropský komisař pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, EKOS (28. ledna 2013, Madrid).

6

(7)  „Hlavní téma dnešního setkání, sociální rozměr evropského sociálního modelu, zůstává důležitou hodnotou a globální konkurenční výhodou“ – poznámky předsedy Evropské rady Hermana van Rompuye k trojstranné sociální vrcholné schůzce, Brusel, 14. března 2013, EUCO 68/13.

7

(8)  Za sociální investice pro růst a soudržnost – včetně provádění Evropského sociálního fondu v období 2014–2020, COM(2013) 83 final.

8

(9)  Tato situace má za následek, že rostoucí počet lidí prostě opouští trh práce a jakoukoli odbornou přípravu, čímž se vystavují riziku marginalizace (jejich počet může u mladých lidí ve věku 15-24 let dosahovat až 13 %). Je to lidská tragédie a stav sociální nouze. Herman Van Rompuy, předseda Evropské rady, projev v EHSV, Brusel, 17. ledna 2013, EUCO13/13.

9

(10)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2013 k závěrům Evropské rady ze dnů 7. a 8. února o víceletém finančním rámci (2012/2803 (RSP)), bod 9.

10

(11)  EHSV vyzývá k sestavení podrobného plánu provádění strategií aktivního začleňování na místní úrovni. Podporuje výzvu Evropského parlamentu adresovanou Komisi, aby se zabývala dopadem legislativního návrhu, který se týká zavedení přiměřeného minimálního příjmu ve výši alespoň 60 % mediánového příjmu v každém členském státě (Úř. věst. C 248/130, 25.8.2011).

11

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/8

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kam po 10 letech směřuje euro? Hospodářská a politická budoucnost EU a nová smlouva (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 271/02

Zpravodaj: pan CEDRONE

Dne 12. července 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Kam po 10 letech směřuje euro? Hospodářská a politická budoucnost EU a nová smlouva.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 134 hlasy pro, 27 hlasů bylo proti a 22 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení pro budoucnost eura

| 1.1 | EHSV se domnívá, že zrod eura a hospodářské a měnové unie (HMU) byl nejvýznamnějším okamžikem v dějinách Evropy. Byl součástí strategického plánu Unie opírající se o vizi, jež byla základem ESUO a Římských smluv. Tento krok představoval velké a odvážné úsilí a sázku do budoucnosti, jež vzbudila tolik naděje až do té míry, že byli všichni přesvědčeni, že síla jednotné měny přemůže odpor, který do té doby ještě panoval a bránil dokončení HMU a politické unie, jež by bývalo bylo nutné. Euro však zůstává předpokladem toho všeho. |
| --- | --- |

1.1

EHSV se domnívá, že zrod eura a hospodářské a měnové unie (HMU) byl nejvýznamnějším okamžikem v dějinách Evropy. Byl součástí strategického plánu Unie opírající se o vizi, jež byla základem ESUO a Římských smluv. Tento krok představoval velké a odvážné úsilí a sázku do budoucnosti, jež vzbudila tolik naděje až do té míry, že byli všichni přesvědčeni, že síla jednotné měny přemůže odpor, který do té doby ještě panoval a bránil dokončení HMU a politické unie, jež by bývalo bylo nutné. Euro však zůstává předpokladem toho všeho.

| 1.2 | Po dvaceti dlouhých letech je však třeba připustit, že to bylo jinak. Možná proto, že euro po celou tuto dobu nezakusilo žádné vážné otřesy ani zevnitř ani zvenčí nebo že panoval nedostatek důvěry, který v Evropě ve věřitelských a dlužnických zemích přetrvává, což v konečném důsledku znamená nedostatek soudržnosti a důvěry vůči tomu, kdo nám vládne. Všichni se tedy raději uvelebili v pokojném přístavu a panujícím blahobytu a zdálo se, že všechno běží hladce. Byl to však jen zdánlivý mír. Příchod mezinárodní hospodářské a finanční krize, která se nad EU rozpoutala, byl totiž varováním, znásobil omezení a rozpory, které panovaly ve struktuře HMU, a připravil euro o jeho přitažlivost. Původně se věřilo, že aby HMU fungovala, stačí jen několik málo „účetních pravidel“ (např. pakt pro stabilitu). Problém však nebyl technický, ale hospodářský a politický. |
| --- | --- |

1.2

Po dvaceti dlouhých letech je však třeba připustit, že to bylo jinak. Možná proto, že euro po celou tuto dobu nezakusilo žádné vážné otřesy ani zevnitř ani zvenčí nebo že panoval nedostatek důvěry, který v Evropě ve věřitelských a dlužnických zemích přetrvává, což v konečném důsledku znamená nedostatek soudržnosti a důvěry vůči tomu, kdo nám vládne. Všichni se tedy raději uvelebili v pokojném přístavu a panujícím blahobytu a zdálo se, že všechno běží hladce. Byl to však jen zdánlivý mír. Příchod mezinárodní hospodářské a finanční krize, která se nad EU rozpoutala, byl totiž varováním, znásobil omezení a rozpory, které panovaly ve struktuře HMU, a připravil euro o jeho přitažlivost. Původně se věřilo, že aby HMU fungovala, stačí jen několik málo „účetních pravidel“ (např. pakt pro stabilitu). Problém však nebyl technický, ale hospodářský a politický.

| 1.3 | EHSV si je vědom toho, že stabilita je důležitá. Musí se však týkat nejen cen nebo hospodářských a finančních institucí, ale i politiky a sociálních podmínek. Občané mají právem dojem, že právě oni, a ne banky, které mají na krizi lví podíl, zaplatí za krizi nejvyšší cenu a musí splatit dluhy – a to je nespravedlivé. EHSV je přesvědčen, že politická udržitelnost úsporných opatření nemůže trvat dlouho. V některých zemích byla dokonce míra již překonána. |
| --- | --- |

1.3

EHSV si je vědom toho, že stabilita je důležitá. Musí se však týkat nejen cen nebo hospodářských a finančních institucí, ale i politiky a sociálních podmínek. Občané mají právem dojem, že právě oni, a ne banky, které mají na krizi lví podíl, zaplatí za krizi nejvyšší cenu a musí splatit dluhy – a to je nespravedlivé. EHSV je přesvědčen, že politická udržitelnost úsporných opatření nemůže trvat dlouho. V některých zemích byla dokonce míra již překonána.

| 1.4 | EHSV se proto domnívá, že jednotná měna je udržitelná jen tehdy, bude-li nastolen soulad v hospodářských kapacitách členských států eurozóny a zvýší-li se její konkurenceschopnost jako celku. To jsou cíle, které si žádají hospodářské i politické úsilí. Trocha dočasné údržby nestačí. Je třeba učinit pokrok v kvalitě a spojit nejen měnu a hospodářství, ale i politiku, svrchovanost, občany a schopnost evropských národů diskutovat. Potřebujeme větší politickou integraci, méně řízené plánování a sociálně-tržní hospodářství, abychom znovu nastartovali růst a zaměstnanost a začali euro vnímat jako výhodu a ne naopak. |
| --- | --- |

1.4

EHSV se proto domnívá, že jednotná měna je udržitelná jen tehdy, bude-li nastolen soulad v hospodářských kapacitách členských států eurozóny a zvýší-li se její konkurenceschopnost jako celku. To jsou cíle, které si žádají hospodářské i politické úsilí. Trocha dočasné údržby nestačí. Je třeba učinit pokrok v kvalitě a spojit nejen měnu a hospodářství, ale i politiku, svrchovanost, občany a schopnost evropských národů diskutovat. Potřebujeme větší politickou integraci, méně řízené plánování a sociálně-tržní hospodářství, abychom znovu nastartovali růst a zaměstnanost a začali euro vnímat jako výhodu a ne naopak.

| 1.5 | Ze stanoviska jasně vyplývá, že návrhy EHSV jsou proaktivní, zatímco reakce Komise a Rady na krizi byly a jsou spíše reaktivní. Upozorňujeme například na to, že smlouva o stabilitě, koordinaci a správě klade důraz na stabilitu, aniž by však navrhovala společné finanční nástroje k oživení a zaměstnanosti, přestože je dohoda o zvláštním ochranném mechanismu i při neexistenci věrohodného a konkrétního plánu politické unie významným krokem vpřed. Evropa však musí znovu začít vytvářet bohatství, aby je mohla spravedlivě rozdělovat. To je nejlepší způsob, jak omezit odpor. Není možné nařizovat pouze úspory. |
| --- | --- |

1.5

Ze stanoviska jasně vyplývá, že návrhy EHSV jsou proaktivní, zatímco reakce Komise a Rady na krizi byly a jsou spíše reaktivní. Upozorňujeme například na to, že smlouva o stabilitě, koordinaci a správě klade důraz na stabilitu, aniž by však navrhovala společné finanční nástroje k oživení a zaměstnanosti, přestože je dohoda o zvláštním ochranném mechanismu i při neexistenci věrohodného a konkrétního plánu politické unie významným krokem vpřed. Evropa však musí znovu začít vytvářet bohatství, aby je mohla spravedlivě rozdělovat. To je nejlepší způsob, jak omezit odpor. Není možné nařizovat pouze úspory.

| 1.6 | EHSV naopak požaduje, jak se pokusil několikrát naznačit, SKUTEČNOU akci ve prospěch eura a Evropy (v zájmu její záchrany), jejích politických a hospodářských mezí, jejích výhod a ztrát, jejích odpovědností, jež nás dovedly do současné situace. Je třeba jednat rychle, na řeči, vytáčky a pohádky není čas. To je jediný způsob, jak zabránit rozkladu Evropy, která již nějakou dobu upadá. Má-li se tak stát, bylo by vhodnější přestat obviňovat z populismu ty, kteří protestují proti nakázaným obětem. Evropa se musí naučit naslouchat, aniž by se handrkovala. Nemůže být nadále hluchá. |
| --- | --- |

1.6

EHSV naopak požaduje, jak se pokusil několikrát naznačit, SKUTEČNOU akci ve prospěch eura a Evropy (v zájmu její záchrany), jejích politických a hospodářských mezí, jejích výhod a ztrát, jejích odpovědností, jež nás dovedly do současné situace. Je třeba jednat rychle, na řeči, vytáčky a pohádky není čas. To je jediný způsob, jak zabránit rozkladu Evropy, která již nějakou dobu upadá. Má-li se tak stát, bylo by vhodnější přestat obviňovat z populismu ty, kteří protestují proti nakázaným obětem. Evropa se musí naučit naslouchat, aniž by se handrkovala. Nemůže být nadále hluchá.

Návrhy na dokončení HMU: chybějící aspekty

Aspekt hospodářský

| 1.7 | EHSV má za to, že nejlepším způsobem, jak dokončit HMU, vyhnout se recesi, snížit dluhy zemí a stabilizovat rozpočty, je zvrátit stávající zásadu, na níž spočívá hospodářská kultura v EU (stabilita pro růst), vycházet z růstu a ne ze škrtů, pozdvihnout růst na hlavní cíl a podpořit nový pakt pro (společný) růst, zaměstnanost a stabilitu, a to i za účasti sociálních partnerů (růst pro stabilitu). EHSV je přesvědčen, že






  i) | o oživení se nesmí usilovat pouze prostředky měnové politiky (dostatek likvidity pro bankovní systém, nízké úrokové sazby) a fiskální politiky (v současné době je omezena kvůli nutnosti fiskální konsolidace v mnoha zemích), ale i prostřednictvím zvýšení investic v sektoru alternativních energií, životního prostředí a sociálních investic, což vytvoří poptávku soukromého sektoru po investičním majetku a službách, která zohlední i potřeby rodin; |
| --- | --- | --- |

1.7

EHSV má za to, že nejlepším způsobem, jak dokončit HMU, vyhnout se recesi, snížit dluhy zemí a stabilizovat rozpočty, je zvrátit stávající zásadu, na níž spočívá hospodářská kultura v EU (stabilita pro růst), vycházet z růstu a ne ze škrtů, pozdvihnout růst na hlavní cíl a podpořit nový pakt pro (společný) růst, zaměstnanost a stabilitu, a to i za účasti sociálních partnerů (růst pro stabilitu). EHSV je přesvědčen, že

i)

o oživení se nesmí usilovat pouze prostředky měnové politiky (dostatek likvidity pro bankovní systém, nízké úrokové sazby) a fiskální politiky (v současné době je omezena kvůli nutnosti fiskální konsolidace v mnoha zemích), ale i prostřednictvím zvýšení investic v sektoru alternativních energií, životního prostředí a sociálních investic, což vytvoří poptávku soukromého sektoru po investičním majetku a službách, která zohlední i potřeby rodin;

| ii) | na základě tohoto vzorce lze snížit velmi vysokou míru nezaměstnanosti a zajistit daňové příjmy nezbytné ke snížení veřejného dluhu a státního deficitu; |
| --- | --- |

ii)

na základě tohoto vzorce lze snížit velmi vysokou míru nezaměstnanosti a zajistit daňové příjmy nezbytné ke snížení veřejného dluhu a státního deficitu;

| iii) | tyto investice nesmí být financovány pouze na základě vzorce „víc daní, víc veřejných výdajů“, ale prostřednictvím dluhopisů, které by přilákaly celkové přebytky úspor, jež se nepodařilo investovat, což podpoří růst nejen v EU, ale na celém světě. Růst by tak vznikl z výnosů z financovaných projektů, a ne z fiskálních transferů mezi členskými státy; |
| --- | --- |

iii)

tyto investice nesmí být financovány pouze na základě vzorce „víc daní, víc veřejných výdajů“, ale prostřednictvím dluhopisů, které by přilákaly celkové přebytky úspor, jež se nepodařilo investovat, což podpoří růst nejen v EU, ale na celém světě. Růst by tak vznikl z výnosů z financovaných projektů, a ne z fiskálních transferů mezi členskými státy;

| iv) | prioritou by mělo být zvýšení finančních kapacit podniků, a zejména malých a středních podniků, z nichž mnohé jsou v současnosti ohroženy zánikem, neboť nemají dostatek úvěrů od bank na nákup dílů a materiálu, jelikož centrální banky vyžadují od bank, které poskytují úvěry malým a středním podnikům, příliš mnoho záruk; |
| --- | --- |

iv)

prioritou by mělo být zvýšení finančních kapacit podniků, a zejména malých a středních podniků, z nichž mnohé jsou v současnosti ohroženy zánikem, neboť nemají dostatek úvěrů od bank na nákup dílů a materiálu, jelikož centrální banky vyžadují od bank, které poskytují úvěry malým a středním podnikům, příliš mnoho záruk;

| v) | je třeba neprodleně podpořit veřejné investice ve prospěch růstu a na základě „zlatého pravidla“ je držet mimo rozpočet, tedy prostřednictvím systému společných pravidel, jež zohledňují i míru soukromého zadlužení v zemích, než budou k dispozici eurobondy (1). |
| --- | --- |

v)

je třeba neprodleně podpořit veřejné investice ve prospěch růstu a na základě „zlatého pravidla“ je držet mimo rozpočet, tedy prostřednictvím systému společných pravidel, jež zohledňují i míru soukromého zadlužení v zemích, než budou k dispozici eurobondy (1).

| 1.8 | Provádět souměrné politiky s cílem učinit euro udržitelným a omezit rozdíly mezi ekonomikami jednotlivých zemí prostřednictvím solidárního plánu spočívajícího v přesunu zdrojů na investice do zemí s nejslabšími ekonomikami, prostřednictvím cílených projektů, prostřednictvím daňových přesunů a – bude-li to nutné – prostřednictvím integrace trhu práce a sociální politiky. Tzn. provést souměrná přizpůsobení: společné prostředky na záchranu krachujících bank, evropské pojištění vkladů, unijní bondy, eurobondy, společná opatření ke snížení vnějšího schodku EU atd. (vytvořit společný fond pro kompenzace či přizpůsobení). |
| --- | --- |

1.8

Provádět souměrné politiky s cílem učinit euro udržitelným a omezit rozdíly mezi ekonomikami jednotlivých zemí prostřednictvím solidárního plánu spočívajícího v přesunu zdrojů na investice do zemí s nejslabšími ekonomikami, prostřednictvím cílených projektů, prostřednictvím daňových přesunů a – bude-li to nutné – prostřednictvím integrace trhu práce a sociální politiky. Tzn. provést souměrná přizpůsobení: společné prostředky na záchranu krachujících bank, evropské pojištění vkladů, unijní bondy, eurobondy, společná opatření ke snížení vnějšího schodku EU atd. (vytvořit společný fond pro kompenzace či přizpůsobení).

| 1.9 | Sestavit hospodářskou vládu EU upuštěním od stávající metody koordinace politik, která nepřinesla dobré výsledky, a přeměnou euroskupiny v orgán, jenž rozhoduje většinou hlasů a vystupuje jako mluvčí eura. Není již dále udržitelné mít měnovou unii a bankovní unii a zároveň oddělené hospodářské politiky. Společná správa (na základě fiskální úmluvy) na makroúrovni i mikroúrovni (průmyslová úmluva) totiž může učinit přelom v hospodářské a fiskální politice ve prospěch růstu, zaměstnanosti a sociálního začlenění. |
| --- | --- |

1.9

Sestavit hospodářskou vládu EU upuštěním od stávající metody koordinace politik, která nepřinesla dobré výsledky, a přeměnou euroskupiny v orgán, jenž rozhoduje většinou hlasů a vystupuje jako mluvčí eura. Není již dále udržitelné mít měnovou unii a bankovní unii a zároveň oddělené hospodářské politiky. Společná správa (na základě fiskální úmluvy) na makroúrovni i mikroúrovni (průmyslová úmluva) totiž může učinit přelom v hospodářské a fiskální politice ve prospěch růstu, zaměstnanosti a sociálního začlenění.

| 1.10 | Vytvořit společný rozpočet eurozóny – samozřejmě se společnými pravidly – sjednocením obchodní politiky a platebních bilancí, mezi nimiž dnes panují velké rozdíly; provést fiskální konsolidaci prostřednictvím multiplikátorů s cílem uvolnit zdroje na podporu růstu a zaměstnanosti a zahájit reformy zaměřené na zvýšení produktivity nejslabších zemí (2). |
| --- | --- |

1.10

Vytvořit společný rozpočet eurozóny – samozřejmě se společnými pravidly – sjednocením obchodní politiky a platebních bilancí, mezi nimiž dnes panují velké rozdíly; provést fiskální konsolidaci prostřednictvím multiplikátorů s cílem uvolnit zdroje na podporu růstu a zaměstnanosti a zahájit reformy zaměřené na zvýšení produktivity nejslabších zemí (2).

| 1.10.1 | Je však nutné omezit nebo zmírnit stávající úsporná opatření pro nejvíce zadlužené země a podpořit růst poptávky ve věřitelských zemích. Členské státy se musí zabývat zároveň dluhy i strukturálními reformami a EU musí řešit růst prostřednictvím solidárního a konkrétního plánu. To umožní zvýšit zaměstnanost a sociální spravedlnost. Není možné zavádět v době poklesu konjunktury ještě úsporná opatření, jak nyní činí EU, protože spojení dalších snížení dluhů se zpřísněním úvěrových podmínek má na hospodářství zničující dopad. |
| --- | --- |

1.10.1

Je však nutné omezit nebo zmírnit stávající úsporná opatření pro nejvíce zadlužené země a podpořit růst poptávky ve věřitelských zemích. Členské státy se musí zabývat zároveň dluhy i strukturálními reformami a EU musí řešit růst prostřednictvím solidárního a konkrétního plánu. To umožní zvýšit zaměstnanost a sociální spravedlnost. Není možné zavádět v době poklesu konjunktury ještě úsporná opatření, jak nyní činí EU, protože spojení dalších snížení dluhů se zpřísněním úvěrových podmínek má na hospodářství zničující dopad.

Aspekt měnový a finanční

| 1.11 | Proto je zapotřebí takový systém, který bude s to znovu vstřebat chyby a slabiny jednotlivých zemí, bude provázet proces reforem a sníží hospodářské rozdíly a nerovnováhu mezi členskými státy eurozóny, a to i prostřednictvím měnové politiky. |
| --- | --- |

1.11

Proto je zapotřebí takový systém, který bude s to znovu vstřebat chyby a slabiny jednotlivých zemí, bude provázet proces reforem a sníží hospodářské rozdíly a nerovnováhu mezi členskými státy eurozóny, a to i prostřednictvím měnové politiky.

| 1.12 | I ECB nese důsledky omezených možností HMU. V souladu se Smlouvou měla provádět jednotnou měnovou politiku, téměř federální, zatímco ekonomiky členských států jednotné nebyly a nejsou a vykazují navzájem značnou nevyváženost. Proto měly od EU požadovat, a také požadovaly – jak již bylo uvedeno – nápravná opatření. Zabránilo by to přílišné expozici ECB a učinilo účinnějšími a spravedlivějšími její kroky k udržení stability cen cestou snížení stávajících narušení a nerovnováhy, jejichž přetrvávání může zpochybnit samotnou existenci jednotné měny, jak se ukázalo během nedávné fáze krize státního dluhu, jíž zabránil jen odhodlaný zásah guvernéra ECB. Je to nezbytné k podpoře hospodářské integrace, která vůči měnové integraci pokulhává, alespoň do okamžiku překonání nynějšího deficitu mandátu ECB a politického deficitu EU. |
| --- | --- |

1.12

I ECB nese důsledky omezených možností HMU. V souladu se Smlouvou měla provádět jednotnou měnovou politiku, téměř federální, zatímco ekonomiky členských států jednotné nebyly a nejsou a vykazují navzájem značnou nevyváženost. Proto měly od EU požadovat, a také požadovaly – jak již bylo uvedeno – nápravná opatření. Zabránilo by to přílišné expozici ECB a učinilo účinnějšími a spravedlivějšími její kroky k udržení stability cen cestou snížení stávajících narušení a nerovnováhy, jejichž přetrvávání může zpochybnit samotnou existenci jednotné měny, jak se ukázalo během nedávné fáze krize státního dluhu, jíž zabránil jen odhodlaný zásah guvernéra ECB. Je to nezbytné k podpoře hospodářské integrace, která vůči měnové integraci pokulhává, alespoň do okamžiku překonání nynějšího deficitu mandátu ECB a politického deficitu EU.

| 1.12.1 | Úloha ECB se dnes vyznačuje mimořádnou expozicí. Má-li ji ECB plnit co nejlépe a hrát se stejnými kartami, měla by mít stejnou funkci a stejný mandát jako FED (včetně funkce věřitele poslední instance), aby mohla snížit rozpětí úrokových sazeb. Musí se tedy jednat o celkový mandát, který jí v případě nutnosti umožní i stimulovat růst. |
| --- | --- |

1.12.1

Úloha ECB se dnes vyznačuje mimořádnou expozicí. Má-li ji ECB plnit co nejlépe a hrát se stejnými kartami, měla by mít stejnou funkci a stejný mandát jako FED (včetně funkce věřitele poslední instance), aby mohla snížit rozpětí úrokových sazeb. Musí se tedy jednat o celkový mandát, který jí v případě nutnosti umožní i stimulovat růst.

| 1.12.2 | Centrální banky v současné době vedou o této otázce intenzivní diskusi a zkoumají, jaké strategie by měly být přijaty k oživení růstu. Jedná se o starý známý problém vztahu mezi úspornými opatřeními a růstem, čili inflací a růstem, a růstem a zaměstnaností. FED totiž například – aby dostála svému úkolu snížit míru nezaměstnanosti na 6 % – vpouští na trh 85 mld. dolarů měsíčně (podobné opatření se chystá učinit i Bank of England). To uvádí ECB do nevýhodné pozice, protože na rozdíl od ostatních centrálních bank nemá vládu ani rozpočet. To se týká i kontroly vztahů mezi měnami. ECB by rovněž měla nést odpovědnost za kurzovou politiku, která podle Smlouvy spadá do oblasti výlučné působnosti Rady, aby mohla uzavírat formální dohody o systému směnných kurzů eura vůči měnám třetích zemí. |
| --- | --- |

1.12.2

Centrální banky v současné době vedou o této otázce intenzivní diskusi a zkoumají, jaké strategie by měly být přijaty k oživení růstu. Jedná se o starý známý problém vztahu mezi úspornými opatřeními a růstem, čili inflací a růstem, a růstem a zaměstnaností. FED totiž například – aby dostála svému úkolu snížit míru nezaměstnanosti na 6 % – vpouští na trh 85 mld. dolarů měsíčně (podobné opatření se chystá učinit i Bank of England). To uvádí ECB do nevýhodné pozice, protože na rozdíl od ostatních centrálních bank nemá vládu ani rozpočet. To se týká i kontroly vztahů mezi měnami. ECB by rovněž měla nést odpovědnost za kurzovou politiku, která podle Smlouvy spadá do oblasti výlučné působnosti Rady, aby mohla uzavírat formální dohody o systému směnných kurzů eura vůči měnám třetích zemí.

| 1.12.3 | Dluh: je dalším významným aspektem HMU. EHSV v souvislosti s dluhem již předložil konkrétní návrh, totiž odebrat z trhu 60 % dluhů zemí, a vyhnout se tak spekulativním vlivům trhu na eurozónu (3). Je jasné, že dokončená HMU a společný rozpočet eurozóny by umožnily vydávat i společné dluhopisy, přirozeně v rámci společného rozpočtu eurozóny. |
| --- | --- |

1.12.3

Dluh: je dalším významným aspektem HMU. EHSV v souvislosti s dluhem již předložil konkrétní návrh, totiž odebrat z trhu 60 % dluhů zemí, a vyhnout se tak spekulativním vlivům trhu na eurozónu (3). Je jasné, že dokončená HMU a společný rozpočet eurozóny by umožnily vydávat i společné dluhopisy, přirozeně v rámci společného rozpočtu eurozóny.

| 1.13 | Co se týče finančního a bankovního systému jako celku, je podle EHSV nutné dořešit v nejkratší možné době veškeré aspekty opatření, která EU přijala (4). Tato opatření patří mezi nejúčinnější a nejvýznamnější opatření pro dokončení HMU, pro její stabilitu a pro vnitřní trh. |
| --- | --- |

1.13

Co se týče finančního a bankovního systému jako celku, je podle EHSV nutné dořešit v nejkratší možné době veškeré aspekty opatření, která EU přijala (4). Tato opatření patří mezi nejúčinnější a nejvýznamnější opatření pro dokončení HMU, pro její stabilitu a pro vnitřní trh.

Aspekt politický a institucionální

| 1.14 | EHSV se domnívá, že budoucnost EU a jejích institucí se musí opírat o schémata vycházející z „ideologického modelu“, přestože se model „federace“ jeví jako nejvhodnější, a směřovat k aspektům účelu a podstaty, má-li přežít myšlenka Evropy: Evropy, kde jsou občané a solidarita hlavním cílem, kolem něhož se točí ekonomika – ne naopak. Už je načase zahájit novou stavbu a uskutečnit politickou, sociální a hospodářskou unii. Nesmělé a neadekvátní, i když chvályhodné pokusy Rady se nám však zdají skutečně nedostatečné. Musíme odstranit egoismus a utopismus zájmů, který Evropu očividně pohltil, a posílit solidaritu, zastavit nebo omezit úsporná opatření a zmírnit utrpení, a nasměrovat činnost Rady zpět k práci a růstu. |
| --- | --- |

1.14

EHSV se domnívá, že budoucnost EU a jejích institucí se musí opírat o schémata vycházející z „ideologického modelu“, přestože se model „federace“ jeví jako nejvhodnější, a směřovat k aspektům účelu a podstaty, má-li přežít myšlenka Evropy: Evropy, kde jsou občané a solidarita hlavním cílem, kolem něhož se točí ekonomika – ne naopak. Už je načase zahájit novou stavbu a uskutečnit politickou, sociální a hospodářskou unii. Nesmělé a neadekvátní, i když chvályhodné pokusy Rady se nám však zdají skutečně nedostatečné. Musíme odstranit egoismus a utopismus zájmů, který Evropu očividně pohltil, a posílit solidaritu, zastavit nebo omezit úsporná opatření a zmírnit utrpení, a nasměrovat činnost Rady zpět k práci a růstu.

| 1.15 | Je tedy třeba vytvořit politickou a sociální unii, aby mohla být HMU ve smyslu výše předložených návrhů dokončena, a usilovat o dosažení demokratičtějšího (rozhodovat většinou hlasů) a transparentnější postupu rozhodování, pozitivní – vyváženější – integrace a sdílené svrchovanosti. Poklesnou tak rozdíly v procesu integrace. EU by tak mohla vystupovat jednotně i v mezinárodních organizacích. |
| --- | --- |

1.15

Je tedy třeba vytvořit politickou a sociální unii, aby mohla být HMU ve smyslu výše předložených návrhů dokončena, a usilovat o dosažení demokratičtějšího (rozhodovat většinou hlasů) a transparentnější postupu rozhodování, pozitivní – vyváženější – integrace a sdílené svrchovanosti. Poklesnou tak rozdíly v procesu integrace. EU by tak mohla vystupovat jednotně i v mezinárodních organizacích.

| 1.16 | Nová smlouva: EHSV má za to, že velkou část návrhů ekonomické povahy, jež se ve stanovisku předkládají, lze uskutečnit bez změny Smlouvy. Tam, kde to bude nutné, lze zavést posílenou spolupráci mezi zeměmi, jež s návrhy souhlasí (jak bylo učiněno v případě fiskální úmluvy). Bude se tak moci rovněž postupovat rychleji a vyhnout se riziku případného rozkladu EU kvůli útokům zvnějšku a zachování úsporných opatření. Jinou možností, jak prohloubit integraci, je udělit příštímu Evropskému parlamentu ústavodárný mandát. Jeho návrh by pak mohl být postoupen i k obecnému referendu, které by proběhlo ve všech zainteresovaných zemích souběžně. |
| --- | --- |

1.16

Nová smlouva: EHSV má za to, že velkou část návrhů ekonomické povahy, jež se ve stanovisku předkládají, lze uskutečnit bez změny Smlouvy. Tam, kde to bude nutné, lze zavést posílenou spolupráci mezi zeměmi, jež s návrhy souhlasí (jak bylo učiněno v případě fiskální úmluvy). Bude se tak moci rovněž postupovat rychleji a vyhnout se riziku případného rozkladu EU kvůli útokům zvnějšku a zachování úsporných opatření. Jinou možností, jak prohloubit integraci, je udělit příštímu Evropskému parlamentu ústavodárný mandát. Jeho návrh by pak mohl být postoupen i k obecnému referendu, které by proběhlo ve všech zainteresovaných zemích souběžně.

Aspekt mezinárodní

| 1.17 | To, co se děje v Evropě, má důsledky i v mezinárodním měřítku a naopak. Proto by bylo třeba mít účinnější mezinárodní organizace a větší možnost rozhodovat, aby byla zajištěna lepší globální správa. EU by v tomto ohledu měla mít jednotné zastoupení, alespoň co se týče eurozóny. Skupina G-20 by například měla mít možnost zřídit „hospodářský a sociální výbor“ pro světový rozvoj a poskytovat daňové pobídky. |
| --- | --- |

1.17

To, co se děje v Evropě, má důsledky i v mezinárodním měřítku a naopak. Proto by bylo třeba mít účinnější mezinárodní organizace a větší možnost rozhodovat, aby byla zajištěna lepší globální správa. EU by v tomto ohledu měla mít jednotné zastoupení, alespoň co se týče eurozóny. Skupina G-20 by například měla mít možnost zřídit „hospodářský a sociální výbor“ pro světový rozvoj a poskytovat daňové pobídky.

| 1.18 | Avšak pouze jiné politické uspořádání, soudržnější a demokratičtější, může EU kromě lepší vnitřní správy umožnit účinnější vnější správu tím, že bude na mezinárodním poli vystupovat jednotně, a to zejména pokud jde o vztahy mezi měnami, aby se zamezilo narušení hospodářství EU, a o vztah mezi ekonomikami na celosvětové úrovni (v prvé řadě vztahy s rozvojovými zeměmi). |
| --- | --- |

1.18

Avšak pouze jiné politické uspořádání, soudržnější a demokratičtější, může EU kromě lepší vnitřní správy umožnit účinnější vnější správu tím, že bude na mezinárodním poli vystupovat jednotně, a to zejména pokud jde o vztahy mezi měnami, aby se zamezilo narušení hospodářství EU, a o vztah mezi ekonomikami na celosvětové úrovni (v prvé řadě vztahy s rozvojovými zeměmi).

| 1.19 | Jedná se v kostce o následující čtyři návrhy na dokončení projektu eura:






  i) | hospodářská správa EU (pro růst, zaměstnanost a hospodářskou a sociální soudržnost), společný rozpočet eurozóny a snižování hospodářských rozdílů mezi zeměmi eurozóny; |
| --- | --- | --- |

1.19

Jedná se v kostce o následující čtyři návrhy na dokončení projektu eura:

i)

hospodářská správa EU (pro růst, zaměstnanost a hospodářskou a sociální soudržnost), společný rozpočet eurozóny a snižování hospodářských rozdílů mezi zeměmi eurozóny;

| ii) | měnová a finanční správa: posílení mandátu ECB, dokončení vnitřního trhu pro finanční sektor a banky; |
| --- | --- |

ii)

měnová a finanční správa: posílení mandátu ECB, dokončení vnitřního trhu pro finanční sektor a banky;

| iii) | politická a sociální unie; |
| --- | --- |

iii)

politická a sociální unie;

| iv) | posílení mezinárodní úlohy EU a globální správy. |
| --- | --- |

iv)

posílení mezinárodní úlohy EU a globální správy.

2.   Úvod

| 2.1 | EU dnes zažívá nesmírně obtížné a nebezpečné chvíle, které by mohly mít podstatně širší negativní dopad než pouze hospodářský a sociální, který již nastal. Toto stanovisko z vlastní iniciativy se zabývá řadou otázek, jako je nutnost dodržovat závazky v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti učiněné v souladu se Smlouvou, podporovat novou hospodářskou a měnovou politiku pro růst a zaměstnanost a proaktivnější politiky inovací, zřídit evropský fond rizikového kapitálu pro malé a střední podniky a pracovat na budoucnosti EU (5). |
| --- | --- |

2.1

EU dnes zažívá nesmírně obtížné a nebezpečné chvíle, které by mohly mít podstatně širší negativní dopad než pouze hospodářský a sociální, který již nastal. Toto stanovisko z vlastní iniciativy se zabývá řadou otázek, jako je nutnost dodržovat závazky v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti učiněné v souladu se Smlouvou, podporovat novou hospodářskou a měnovou politiku pro růst a zaměstnanost a proaktivnější politiky inovací, zřídit evropský fond rizikového kapitálu pro malé a střední podniky a pracovat na budoucnosti EU (5).

| 2.2 | I my v EU čelíme velkým hospodářským zájmům, které se spíše střetávají, než aby se potkávaly. Euro nenese žádnou odpovědnost za to, co se děje (6). Tato měna byla dlouho ponechávána vlastnímu osudu a stále ještě čeká na to, až se soupeři (vlády) rozhodnou, co udělají. |
| --- | --- |

2.2

I my v EU čelíme velkým hospodářským zájmům, které se spíše střetávají, než aby se potkávaly. Euro nenese žádnou odpovědnost za to, co se děje (6). Tato měna byla dlouho ponechávána vlastnímu osudu a stále ještě čeká na to, až se soupeři (vlády) rozhodnou, co udělají.

| 2.3 | EHSV má povinnost na tyto výzvy reagovat jasně a po pravdě, prozíravě, s vědomím toho, co je v sázce, a s vědomím úrovně konfrontace, bez zastírání skutečnosti. Tímto stanoviskem chce aktivně a bez jakéhokoli zdráhání přispět k dokončení HMU a k překonání krize, a to v zájmu zaměstnanců, podniků a občanů EU a především eurozóny, která současnou krizí trpí nejvíce. |
| --- | --- |

2.3

EHSV má povinnost na tyto výzvy reagovat jasně a po pravdě, prozíravě, s vědomím toho, co je v sázce, a s vědomím úrovně konfrontace, bez zastírání skutečnosti. Tímto stanoviskem chce aktivně a bez jakéhokoli zdráhání přispět k dokončení HMU a k překonání krize, a to v zájmu zaměstnanců, podniků a občanů EU a především eurozóny, která současnou krizí trpí nejvíce.

3.   Maastrichtská smlouva: měnová politika a soudržnost

3.1   Měnová unie

| 3.1.1 | Přijetí jednotné měny by bylo optimální pro státy, které jsou vystaveny symetrickým šokům nebo mají mechanismus absorpce asymetrických šoků. Empirické studie ukazují, že pravděpodobnost asymetrických šoků je v Evropě vyšší než v USA. Na asymetrické šoky v jednotlivých státech eurozóny nemůže, přirozeně, reagovat jednotná měnová politika ECB, jejímž primárním cílem je cenová stabilita v měnové unii. Proto je potřebný jiný, dostatečně efektivně fungující mechanismus vyrovnávaní těchto šoků. Společná měnová politika ECB bude pro členy eurozóny tím méně vhodná, čím nižší je mobilita výrobních faktorů, otevřenost ekonomik, synchronizace ekonomických cyklů, diverzifikace produkce a finanční integrace, čím nižší je rozsah vzájemného obchodu, čím rigidnější je trh práce a čím vyšší jsou inflační diferenciály mezi jednotlivými členskými ekonomikami. Čím slaběji budou fungovat adaptační mechanismy zmírňující negativní dopady asymetrických šoků (cenová a mzdová pružnost, mobilita pracovních sil a kapitálu přes hranice členských států, či daňový federalismus), tím hůře se stát bude vyrovnávat se ztrátou vlastní měnové politiky. |
| --- | --- |

3.1.1

Přijetí jednotné měny by bylo optimální pro státy, které jsou vystaveny symetrickým šokům nebo mají mechanismus absorpce asymetrických šoků. Empirické studie ukazují, že pravděpodobnost asymetrických šoků je v Evropě vyšší než v USA. Na asymetrické šoky v jednotlivých státech eurozóny nemůže, přirozeně, reagovat jednotná měnová politika ECB, jejímž primárním cílem je cenová stabilita v měnové unii. Proto je potřebný jiný, dostatečně efektivně fungující mechanismus vyrovnávaní těchto šoků. Společná měnová politika ECB bude pro členy eurozóny tím méně vhodná, čím nižší je mobilita výrobních faktorů, otevřenost ekonomik, synchronizace ekonomických cyklů, diverzifikace produkce a finanční integrace, čím nižší je rozsah vzájemného obchodu, čím rigidnější je trh práce a čím vyšší jsou inflační diferenciály mezi jednotlivými členskými ekonomikami. Čím slaběji budou fungovat adaptační mechanismy zmírňující negativní dopady asymetrických šoků (cenová a mzdová pružnost, mobilita pracovních sil a kapitálu přes hranice členských států, či daňový federalismus), tím hůře se stát bude vyrovnávat se ztrátou vlastní měnové politiky.

| 3.1.2 | Hospodářská a měnová unie je možná nejdůležitějším pilířem Maastrichtské smlouvy, ne však jediným. Byla vytvořena nejen z ekonomických důvodů, ale i v důsledku pádu berlínské zdi, především z politických důvodů. Mnoho zemí hledělo na nové poměry s překvapením a netečností, i na téměř okamžité zmizení východního Německa a rovnosti mezi oběma „markami“ (1 = 1) podporované německou centrální bankou. Rozhodnutí o dokončení HMU bylo raději odloženo, což vzbudilo obecné očekávání, nicméně později se ukázalo jako iluze, že měnová unie bude mít za následek i unii politickou a že se euro stane motorem federální Evropy, což se nestalo. |
| --- | --- |

3.1.2

Hospodářská a měnová unie je možná nejdůležitějším pilířem Maastrichtské smlouvy, ne však jediným. Byla vytvořena nejen z ekonomických důvodů, ale i v důsledku pádu berlínské zdi, především z politických důvodů. Mnoho zemí hledělo na nové poměry s překvapením a netečností, i na téměř okamžité zmizení východního Německa a rovnosti mezi oběma „markami“ (1 = 1) podporované německou centrální bankou. Rozhodnutí o dokončení HMU bylo raději odloženo, což vzbudilo obecné očekávání, nicméně později se ukázalo jako iluze, že měnová unie bude mít za následek i unii politickou a že se euro stane motorem federální Evropy, což se nestalo.

| 3.1.3 | Unie by euru poskytla zastřešení a jednotné vystupování a zároveň by musela dokončit všechno to, co euru chybělo. Panoval však názor, že aby všechno fungovalo, stačí jen několik málo „pravidel“ (např. pakt pro stabilitu) s arbitrárními parametry, sebereference považovaná za spolehlivou, která však neměla takový dopad, jaký se očekával. Také mandát ECB je jen jednosměrný a omezenější ve srovnání s mandátem jiných centrálních bank. Tyto kontrasty vybuchly spolu s finanční krizí, před jejímž příchodem EU varovala velmi pozdě, a následně se státními dluhy, které euro připravily o svatozář a zázračnou moc, s nimiž bylo od svého zrodu prezentováno. Poklesla tak jeho přitažlivost, a to až do té míry, že je dnes vnímáno jako hrozba či jako úskočná zbraň používaná k zdůvodňování úsporných opatření. |
| --- | --- |

3.1.3

Unie by euru poskytla zastřešení a jednotné vystupování a zároveň by musela dokončit všechno to, co euru chybělo. Panoval však názor, že aby všechno fungovalo, stačí jen několik málo „pravidel“ (např. pakt pro stabilitu) s arbitrárními parametry, sebereference považovaná za spolehlivou, která však neměla takový dopad, jaký se očekával. Také mandát ECB je jen jednosměrný a omezenější ve srovnání s mandátem jiných centrálních bank. Tyto kontrasty vybuchly spolu s finanční krizí, před jejímž příchodem EU varovala velmi pozdě, a následně se státními dluhy, které euro připravily o svatozář a zázračnou moc, s nimiž bylo od svého zrodu prezentováno. Poklesla tak jeho přitažlivost, a to až do té míry, že je dnes vnímáno jako hrozba či jako úskočná zbraň používaná k zdůvodňování úsporných opatření.

3.2   Taková politika ohrožuje hospodářskou a sociální soudržnost, jež je dalším pilířem Jednotného aktu a Maastrichtské smlouvy, která za cíl EU označuje vysokou míru zaměstnanosti a vysokou životní úroveň. A právě tento cíl současná krize vymazala z evropské agendy. Ačkoli byl v poslední době slovně potvrzen, nemá k dispozici žádné prováděcí nástroje, a nemá tedy ani žádný praktický dopad na reálnou ekonomiku a na zaměstnanost.

4.   Prvních 10 let života eura

4.1   Výhody

| 4.1.1 | Z měnového hlediska fungovala HMU pro členské státy eurozóny až do roku 2008 hladce. Bylo zjednodušeno obchodování, odstraněno měnové riziko, vyloučena kompetitivní devalvace, stabilizovány ceny (průměrná inflace 2,03 % ročně, vyjma nadměrných výkyvů v některých zemích přecházejících ze starého systému na nový), sníženy a sladěny úrokové míry (až do roku 2009!), docílen růst a zaměstnanost (vytvořeno 14,5 milionů nových pracovních míst) (7), dosaženo rovnováhy všech běžných účtů, snížen poměr dluhu k HDP pod hranici Japonska a USA, zachován směnný kurs vůči dolaru (přes 30 %). |
| --- | --- |

4.1.1

Z měnového hlediska fungovala HMU pro členské státy eurozóny až do roku 2008 hladce. Bylo zjednodušeno obchodování, odstraněno měnové riziko, vyloučena kompetitivní devalvace, stabilizovány ceny (průměrná inflace 2,03 % ročně, vyjma nadměrných výkyvů v některých zemích přecházejících ze starého systému na nový), sníženy a sladěny úrokové míry (až do roku 2009!), docílen růst a zaměstnanost (vytvořeno 14,5 milionů nových pracovních míst) (7), dosaženo rovnováhy všech běžných účtů, snížen poměr dluhu k HDP pod hranici Japonska a USA, zachován směnný kurs vůči dolaru (přes 30 %).

| 4.1.2 | Toto je celkový rámec, který však vypadá jinak, když se analyzuje situace v jednotlivých zemích. Největší výhody měly v prvé řadě země, na jejichž ekonomikách byly založeny parametry, jež provázely zrod eura. Posílil se tak jejich růst a produktivita a výrazně vzrostl vývoz (jen v Německu se jedná od roku 2000 dodnes zhruba o 2 trilióny dolarů) a příslušná platební bilance (8), zatímco ostatní země pociťovaly výhody jen částečné anebo pouze nevýhody především z důvodu nepoměru se systémem navázaným na jednotnou měnu, a to až do té míry, že země s rozpočtovým schodkem musejí provádět korekce, zatímco země s přebytkem ne. Dále se musí zohlednit různé reakce na podmínky vytvořené eurem v různých zemích. |
| --- | --- |

4.1.2

Toto je celkový rámec, který však vypadá jinak, když se analyzuje situace v jednotlivých zemích. Největší výhody měly v prvé řadě země, na jejichž ekonomikách byly založeny parametry, jež provázely zrod eura. Posílil se tak jejich růst a produktivita a výrazně vzrostl vývoz (jen v Německu se jedná od roku 2000 dodnes zhruba o 2 trilióny dolarů) a příslušná platební bilance (8), zatímco ostatní země pociťovaly výhody jen částečné anebo pouze nevýhody především z důvodu nepoměru se systémem navázaným na jednotnou měnu, a to až do té míry, že země s rozpočtovým schodkem musejí provádět korekce, zatímco země s přebytkem ne. Dále se musí zohlednit různé reakce na podmínky vytvořené eurem v různých zemích.

4.2   Náklady

| 4.2.1 | Náklady, jež je třeba mít na zřeteli, souvisejí s rozdíly v konkurenceschopnosti zemí, s jejich ztrátou svrchovanosti nad makroekonomickou politikou, směnným kursem, devalvací atd. |
| --- | --- |

4.2.1

Náklady, jež je třeba mít na zřeteli, souvisejí s rozdíly v konkurenceschopnosti zemí, s jejich ztrátou svrchovanosti nad makroekonomickou politikou, směnným kursem, devalvací atd.

| 4.2.2 | S příchodem krize, a s nedokončenou a neodpovídající HMU, se objevily další náklady, například přenos dluhů bank na veřejné rozpočty či zvýšení dluhů, což nejvíce zadluženým zemím způsobilo ještě větší problémy. Unie z toho vyšla rozpolcená: na jedné straně jsou věřitelé, na straně druhé dlužníci, a nejen oni. A ti se stále více podobají zemím třetího světa. Věřitelské země totiž způsobují nejen větší chudobu na jihu, ale i větší bohatství na severu. Jedná se například o přebytek nashromážděný Německem – ne prostřednictvím interní bilance eurozóny (v takovém případě by byl rozpočet EU vyvážený!), ale prostřednictvím přebytku jeho vývozu do třetích zemí, jenž je tak vysoký, že by bez problémů mohl Německo vystavit takovému finančnímu riziku, které by ohrozilo jeho vlastní hospodářství. |
| --- | --- |

4.2.2

S příchodem krize, a s nedokončenou a neodpovídající HMU, se objevily další náklady, například přenos dluhů bank na veřejné rozpočty či zvýšení dluhů, což nejvíce zadluženým zemím způsobilo ještě větší problémy. Unie z toho vyšla rozpolcená: na jedné straně jsou věřitelé, na straně druhé dlužníci, a nejen oni. A ti se stále více podobají zemím třetího světa. Věřitelské země totiž způsobují nejen větší chudobu na jihu, ale i větší bohatství na severu. Jedná se například o přebytek nashromážděný Německem – ne prostřednictvím interní bilance eurozóny (v takovém případě by byl rozpočet EU vyvážený!), ale prostřednictvím přebytku jeho vývozu do třetích zemí, jenž je tak vysoký, že by bez problémů mohl Německo vystavit takovému finančnímu riziku, které by ohrozilo jeho vlastní hospodářství.

4.3   Problémy

| 4.3.1 | Různé strukturální problémy a nedostatky systému řízení měny: omezení Paktu o stabilitě a růstu, které se některé země snažily odstranit, když jim působily potíže (Německo, Francie a Itálie); neexistence monitorování ukazatelů produktivity; neexistence nástrojů krizového řízení; náklady na zachování eura; systémové riziko; hospodářská nerovnováha mezi zeměmi; zachování daňové a rozpočtové suverenity členských států. |
| --- | --- |

4.3.1

Různé strukturální problémy a nedostatky systému řízení měny: omezení Paktu o stabilitě a růstu, které se některé země snažily odstranit, když jim působily potíže (Německo, Francie a Itálie); neexistence monitorování ukazatelů produktivity; neexistence nástrojů krizového řízení; náklady na zachování eura; systémové riziko; hospodářská nerovnováha mezi zeměmi; zachování daňové a rozpočtové suverenity členských států.

| 4.3.2 | Riziko směnných kurzů a konkurenční devalvace však nebyly mezi členskými a nečlenskými státy eurozóny odstraněny (jde především o Spojené království) a během relativně velmi krátké doby by mohlo dojít ke značnému poklesu směnného kurzu libry vůči euru, což by narušilo rovné podmínky, které by na jednotném trhu měly panovat. |
| --- | --- |

4.3.2

Riziko směnných kurzů a konkurenční devalvace však nebyly mezi členskými a nečlenskými státy eurozóny odstraněny (jde především o Spojené království) a během relativně velmi krátké doby by mohlo dojít ke značnému poklesu směnného kurzu libry vůči euru, což by narušilo rovné podmínky, které by na jednotném trhu měly panovat.

| 4.3.3 | Z ekonomického hlediska je nejpalčivějším problémem hospodářská nerovnováha, která existovala již před rokem 2000. Tato situace poškodila nejslabší země a způsobila opravdové asymetrické šoky, zapříčiněné i hromadným přílivem kapitálu do Německa. ECB takovým asymetrickým šokům nemůže se současnými nástroji, jež má k dispozici, čelit. Dalším problémem je závislost na mezinárodní situaci, jak finanční krize ukázala až posléze (9). |
| --- | --- |

4.3.3

Z ekonomického hlediska je nejpalčivějším problémem hospodářská nerovnováha, která existovala již před rokem 2000. Tato situace poškodila nejslabší země a způsobila opravdové asymetrické šoky, zapříčiněné i hromadným přílivem kapitálu do Německa. ECB takovým asymetrickým šokům nemůže se současnými nástroji, jež má k dispozici, čelit. Dalším problémem je závislost na mezinárodní situaci, jak finanční krize ukázala až posléze (9).

| 4.3.4 | Největší chybou však bylo věřit, že je možné mít společnou měnu, aniž by to jakkoli omezovalo svrchovanost členských států, a sice nejenom rozpočtovou, ale především i oddělené řízení dluhu, a bankovní a finanční systém, který by spolu se systémem dohledu zůstal ve vnitrostátní pravomoci. |
| --- | --- |

4.3.4

Největší chybou však bylo věřit, že je možné mít společnou měnu, aniž by to jakkoli omezovalo svrchovanost členských států, a sice nejenom rozpočtovou, ale především i oddělené řízení dluhu, a bankovní a finanční systém, který by spolu se systémem dohledu zůstal ve vnitrostátní pravomoci.

| 4.3.5 | A konečně je zde i nejzávažnější politický problém, totiž skutečnost, že euro nedostalo „společný domov“ ani jednotný hlas, nehledě na občasné snahy ECB tento nedostatek odstranit. ECB tak přešla od autonomie „zapsané“ ve Smlouvě k přijetí úlohy politické náhražky, aby jednotnou měnu a EU uchránila před poškozením (10), stejně jako růst ukázal úlohu nejsilnější země. |
| --- | --- |

4.3.5

A konečně je zde i nejzávažnější politický problém, totiž skutečnost, že euro nedostalo „společný domov“ ani jednotný hlas, nehledě na občasné snahy ECB tento nedostatek odstranit. ECB tak přešla od autonomie „zapsané“ ve Smlouvě k přijetí úlohy politické náhražky, aby jednotnou měnu a EU uchránila před poškozením (10), stejně jako růst ukázal úlohu nejsilnější země.

| 4.3.6 | EHSV se však domnívá, že euro bude udržitelnější, bude-li nastolen soulad ve „výkonnosti“ ekonomik členských států eurozóny, aby byl podpořen homogennější růst, a bude-li vytvořena politická unie, díky níž budou tyto rozdíly přijatelné, neboť problém není účetní, ale politický, včetně otázky demokracie a i spravedlivějšího vyvážení hlasů v různých rozhodovacích orgánech. Trvat na hospodářském a „účetním“ hledisku je iluze a chyba, kterou si již nemůžeme dovolit. |
| --- | --- |

4.3.6

EHSV se však domnívá, že euro bude udržitelnější, bude-li nastolen soulad ve „výkonnosti“ ekonomik členských států eurozóny, aby byl podpořen homogennější růst, a bude-li vytvořena politická unie, díky níž budou tyto rozdíly přijatelné, neboť problém není účetní, ale politický, včetně otázky demokracie a i spravedlivějšího vyvážení hlasů v různých rozhodovacích orgánech. Trvat na hospodářském a „účetním“ hledisku je iluze a chyba, kterou si již nemůžeme dovolit.

5.   Mezinárodní kontext

| 5.1 | To, co se děje v Evropě, má důsledky i v mezinárodním měřítku a naopak. Hospodářství, dluhy, finance, obchod, měnové kurzy atd. jsou navzájem velmi úzce propojeny. Především se tím myslí ještě užší vazba mezi ekonomikami na obou březích Atlantského oceánu. Tak tomu alespoň bylo do roku 2009. V současné době je naopak ekonomika USA ve fázi oživení, zatímco evropská ekonomika zaznamenává pokles konjunktury. To je z části důsledkem dvou různých ekonomických přístupů a rozdíly v úlohách FED a ECB. |
| --- | --- |

5.1

To, co se děje v Evropě, má důsledky i v mezinárodním měřítku a naopak. Hospodářství, dluhy, finance, obchod, měnové kurzy atd. jsou navzájem velmi úzce propojeny. Především se tím myslí ještě užší vazba mezi ekonomikami na obou březích Atlantského oceánu. Tak tomu alespoň bylo do roku 2009. V současné době je naopak ekonomika USA ve fázi oživení, zatímco evropská ekonomika zaznamenává pokles konjunktury. To je z části důsledkem dvou různých ekonomických přístupů a rozdíly v úlohách FED a ECB.

| 5.2 | Celosvětové hospodářství jako celek by však mělo mít účinnější mezinárodní organizace a větší možnost rozhodovat, aby byla zajištěna lepší globální správa (MMF, Světová banka, ILO, WTO). Skupina G-20 by naopak potřebovala projít větší restrukturalizací, aby mohla přijímat závazná rozhodnutí – měla by v zájmu světového rozvoje například zřídit „hospodářský a sociální výbor“ a v zájmu snížení diskriminace v komerční sféře poskytovat daňové pobídky a usměrňovat vztahy mezi měnami, také na základě častějších zásahů ze strany ECB. |
| --- | --- |

5.2

Celosvětové hospodářství jako celek by však mělo mít účinnější mezinárodní organizace a větší možnost rozhodovat, aby byla zajištěna lepší globální správa (MMF, Světová banka, ILO, WTO). Skupina G-20 by naopak potřebovala projít větší restrukturalizací, aby mohla přijímat závazná rozhodnutí – měla by v zájmu světového rozvoje například zřídit „hospodářský a sociální výbor“ a v zájmu snížení diskriminace v komerční sféře poskytovat daňové pobídky a usměrňovat vztahy mezi měnami, také na základě častějších zásahů ze strany ECB.

| 5.3 | Přebytky úspor na globální úrovni. Růst má zásadní význam i pro zbytek celosvětové ekonomiky. Alarmující výzva MMF, aby Evropa vedle opatření na snížení dluhu a rozpočtového schodku podpořila opatření zaměřená na podporu růstu, přichází včas a je oprávněná. V celosvětovém měřítku existují přebytky úspor, které se nepodařilo investovat. Marné byly totiž snahy o nalezení vhodných investičních projektů pro fondy soukromého kapitálu ve výši téměř 2 bilionů USD (11). Největší státní investiční fond Norska omezuje podíl evropských investic z více než poloviny na dvě pětiny (12). V roce 2011 zaznamenal největší asijský státní investiční fond China Investment Corporation pokles investic do nástrojů soukromého kapitálu, snížil své vlastní portfolio soukromých cenných papírů z jedné poloviny na jednu čtvrtinu a hledá dlouhodobější investiční projekty spíše ve veřejném sektoru než v soukromém (13). |
| --- | --- |

5.3

Přebytky úspor na globální úrovni. Růst má zásadní význam i pro zbytek celosvětové ekonomiky. Alarmující výzva MMF, aby Evropa vedle opatření na snížení dluhu a rozpočtového schodku podpořila opatření zaměřená na podporu růstu, přichází včas a je oprávněná. V celosvětovém měřítku existují přebytky úspor, které se nepodařilo investovat. Marné byly totiž snahy o nalezení vhodných investičních projektů pro fondy soukromého kapitálu ve výši téměř 2 bilionů USD (11). Největší státní investiční fond Norska omezuje podíl evropských investic z více než poloviny na dvě pětiny (12). V roce 2011 zaznamenal největší asijský státní investiční fond China Investment Corporation pokles investic do nástrojů soukromého kapitálu, snížil své vlastní portfolio soukromých cenných papírů z jedné poloviny na jednu čtvrtinu a hledá dlouhodobější investiční projekty spíše ve veřejném sektoru než v soukromém (13).

6.   Probíhající opatření v EU

6.1   EFSF/ESM: vzhledem k blížící se krizi, jež se poté přeměnila ve spekulační útoky na euro, aniž by proti spekulantům byly podniknuty jakékoli kroky, se Unie pokusila reagovat na různých frontách. Posílení evropského nástroje finanční stability prostřednictvím eventuálního udělení bankovní licence je jedním příkladem účinného, i když omezeného nástroje k tomu, jak pomáhat zemím, jimž ne z vlastního zavinění hrozí úpadek, bránit se spekulacím na bankovní akcie a na dluh, i když se tím krize nevyřeší.

6.2   Dalším pilířem je bankovní unie. Je opravdu nemožné dlouhodobě udržet prostor s jednotnou měnou a 17 finančními a dluhovými trhy, zejména poté, co krize zostřila segmentaci mezi státy. Bankovní unie je tedy neodmyslitelným a prioritním aspektem sdílení rizik, ochrany vkladatelů (i prostřednictvím „likvidačního řízení“), obnovení důvěry v systém, jenž přestal fungovat, a opětovné cirkulace financování pro podniky ve všech zemích v závislosti na počtu dotčených obyvatel a nikoli na velikosti bank. Proto je třeba zamezit odlivu likvidity do méně rizikových zemí a snížit rozpětí úrokových sazeb. Unie by navíc sloužila i ke snížení systémového rizika a k rozpojení vazby mezi veřejným dluhem a bankami. Ani zde se nesmí zapomínat na to, že při zavedení eura zůstaly bankovní systémy oddělené, což je vážný nedostatek. Důvodem bylo hlavně to, že bankovní systémy některých silných zemí jsou z velké části veřejnoprávní.

6.3   Evropský bankovní dohled doplňuje stávající opatření. Tato pravomoc náleží úrovni EU a vykonává ji přímo jednotný orgán. Aby se ukázalo, že Evropa nabízí významnou přidanou hodnotu, je nezbytné prosazovat větší transparentnost bankovních činností a zamezit střetům zájmu a nekalým praktikám, např. manipulaci s úrokovou sazbou LIBOR. EHSV s uspokojením vítá návrh na vytvoření jednotného mechanismu dohledu pod záštitou Evropské centrální banky, který by pokryl celou eurozónu a byl by přístupný všem členským státům (14).

6.4   EHSV hodnotí pozitivně nový program pro přímé měnové transakce (OMT, Outright Monetary Transactions), jenž ECB umožňuje nakupovat státní dluhopisy na sekundárních trzích, což zastaví spekulace a sníží rozpětí státních dluhů, a tedy i eura. Spolu s dalšími nestandardními opatřeními měnové politiky (i v minulosti) přijatými za účelem řešení finanční krize to představuje obrat v postoji ECB, i když v duchu Smlouvy a správným směrem. I v tomto případě se však jedná o nerozhodující technické nástroje, které vládám a EU poskytují čas k přijetí potřebných opatření.

6.5   Evropská centrální banka

| 6.5.1 | Cílem ECB je „udržovat cenovou stabilitu“, a aby mu dostála, musí si zachovat politickou nezávislost, čili nemůže „vyžadovat ani přijímat pokyny“ od vlád ani od EU. To je správný status, přestože úkol „uzavírat formální dohody o systému směnných kurzů eura ve vztahu k měnám třetích států“ je ve Smlouvě svěřen Radě (15). Vzhledem k neexistenci takových dohod, nebo v době mezi jejich uzavřením, by ECB měla považovat politiku směnných kurzů za svoji odpovědnost. ECB má i sekundární cíle, jako například přispívat k finanční stabilitě, přestože lze opatření, která přijala během krize, zařadit pod primární cíl, neboť důvodem k jejich přijetí byla z velké části nutnost obnovit účinný transmisní mechanismus měnové politiky, a udržet tak finanční stabilitu ve všech zemích eurozóny. |
| --- | --- |

6.5.1

Cílem ECB je „udržovat cenovou stabilitu“, a aby mu dostála, musí si zachovat politickou nezávislost, čili nemůže „vyžadovat ani přijímat pokyny“ od vlád ani od EU. To je správný status, přestože úkol „uzavírat formální dohody o systému směnných kurzů eura ve vztahu k měnám třetích států“ je ve Smlouvě svěřen Radě (15). Vzhledem k neexistenci takových dohod, nebo v době mezi jejich uzavřením, by ECB měla považovat politiku směnných kurzů za svoji odpovědnost. ECB má i sekundární cíle, jako například přispívat k finanční stabilitě, přestože lze opatření, která přijala během krize, zařadit pod primární cíl, neboť důvodem k jejich přijetí byla z velké části nutnost obnovit účinný transmisní mechanismus měnové politiky, a udržet tak finanční stabilitu ve všech zemích eurozóny.

| 6.5.2 | Pokud jde o vývoj cen, je třeba podotknout, že v souvislosti s maastrichtskými kritérii vyvstává otázka, zda je správné, že se při výpočtu inflačního kritéria vychází z průměru inflace tří nejúspěšnějších států EU, a ne eurozóny. |
| --- | --- |

6.5.2

Pokud jde o vývoj cen, je třeba podotknout, že v souvislosti s maastrichtskými kritérii vyvstává otázka, zda je správné, že se při výpočtu inflačního kritéria vychází z průměru inflace tří nejúspěšnějších států EU, a ne eurozóny.

| 6.5.3 | Mandát ECB je v zásadě omezenější ve srovnání s mandátem jiných centrálních bank. ECB v prvé řadě nemá mandát k podpoře růstu a zaměstnanosti, na rozdíl od FED, přestože se jejich měnové politiky podobají. Mezi USA (centralizovaný fiskální systém) a EU však existují však podstatné rozdíly, co se týče provádění rozpočtové politiky. Úloha ECB coby věřitele poslední instance je dnes omezena na bankovní systém a nezahrnuje vlády (vládu EU), jako tomu je ve „vnitrostátních“ podmínkách. To by mělo být v rámci dokončené HMU možné. Jednotná měnová politika ECB je navíc ještě obtížnější kvůli hospodářským rozdílům a nerovnováze mezi různými členskými státy eurozóny, pro něž EU nepřijímá nápravná opatření. |
| --- | --- |

6.5.3

Mandát ECB je v zásadě omezenější ve srovnání s mandátem jiných centrálních bank. ECB v prvé řadě nemá mandát k podpoře růstu a zaměstnanosti, na rozdíl od FED, přestože se jejich měnové politiky podobají. Mezi USA (centralizovaný fiskální systém) a EU však existují však podstatné rozdíly, co se týče provádění rozpočtové politiky. Úloha ECB coby věřitele poslední instance je dnes omezena na bankovní systém a nezahrnuje vlády (vládu EU), jako tomu je ve „vnitrostátních“ podmínkách. To by mělo být v rámci dokončené HMU možné. Jednotná měnová politika ECB je navíc ještě obtížnější kvůli hospodářským rozdílům a nerovnováze mezi různými členskými státy eurozóny, pro něž EU nepřijímá nápravná opatření.

| 6.5.4 | Je však pozitivní, že zásada „jednotnosti“ eurozóny přiměla ECB k prohlášení eura za „nezvratné“ a umožnila jí, jak jsme byli svědky, aby po tvrdých konfrontacích přijala opatření ke snížení rozpětí (spreadu) úrokových sazeb na dluhy jednotlivých členských států tím, že poskytla možnost nakupovat dluhopisy na sekundárních trzích. Tento postup spolu s obnovením růstu vyžaduje „evropský“ plán vymanění se z dluhů, který by provázel plány jednotlivých členských států (16). |
| --- | --- |

6.5.4

Je však pozitivní, že zásada „jednotnosti“ eurozóny přiměla ECB k prohlášení eura za „nezvratné“ a umožnila jí, jak jsme byli svědky, aby po tvrdých konfrontacích přijala opatření ke snížení rozpětí (spreadu) úrokových sazeb na dluhy jednotlivých členských států tím, že poskytla možnost nakupovat dluhopisy na sekundárních trzích. Tento postup spolu s obnovením růstu vyžaduje „evropský“ plán vymanění se z dluhů, který by provázel plány jednotlivých členských států (16).

| 6.5.5 | Umožní to alespoň snížit narušení hospodářské soutěže prostřednictvím míry financování dluhů a investic. To představuje ještě v dnešní době opravdové finanční rozpětí, jež zvyšuje stávající nerovnováhu, včetně nevyváženosti platební bilance. |
| --- | --- |

6.5.5

Umožní to alespoň snížit narušení hospodářské soutěže prostřednictvím míry financování dluhů a investic. To představuje ještě v dnešní době opravdové finanční rozpětí, jež zvyšuje stávající nerovnováhu, včetně nevyváženosti platební bilance.

| 6.5.6 | EHSV se dále domnívá, že je nezbytné přehodnotit také otázku podmíněnosti, kterou stanoví ECB a EU. Je nepřijatelné, aby byly bankám poskytovány likvidní prostředky za velmi nízké sazby bez jakýchkoli podmínek, např. pokud se týče určení prostředků. Alespoň část by totiž měla být vyčleněna na investice. Pro nákup státních dluhopisů naopak ECB (přímé měnové transakce – OMT) ukládá členským státům – i když se jedná o něco jiného – velmi přísné podmínky. Tyto podmínky jsou opodstatněny především skutečností, že je třeba vyhovět logice narušeného, bezohledného, anonymního a velmi rychlého „trhu“, který nemá ve skutečnosti s trhem téměř nic společného (17). EU se k tomuto nemůže propůjčit: značná úsporná opatření a tvrdost vůči občanům a podnikům v dobách krize, neutralita vůči investorům a spekulantům, kteří se schovávají za komerčními bankami a mezinárodními investičními fondy – vyjma odhodlaného boje guvernéra ECB za euro v okamžicích nejostřejších útoků. |
| --- | --- |

6.5.6

EHSV se dále domnívá, že je nezbytné přehodnotit také otázku podmíněnosti, kterou stanoví ECB a EU. Je nepřijatelné, aby byly bankám poskytovány likvidní prostředky za velmi nízké sazby bez jakýchkoli podmínek, např. pokud se týče určení prostředků. Alespoň část by totiž měla být vyčleněna na investice. Pro nákup státních dluhopisů naopak ECB (přímé měnové transakce – OMT) ukládá členským státům – i když se jedná o něco jiného – velmi přísné podmínky. Tyto podmínky jsou opodstatněny především skutečností, že je třeba vyhovět logice narušeného, bezohledného, anonymního a velmi rychlého „trhu“, který nemá ve skutečnosti s trhem téměř nic společného (17). EU se k tomuto nemůže propůjčit: značná úsporná opatření a tvrdost vůči občanům a podnikům v dobách krize, neutralita vůči investorům a spekulantům, kteří se schovávají za komerčními bankami a mezinárodními investičními fondy – vyjma odhodlaného boje guvernéra ECB za euro v okamžicích nejostřejších útoků.

| 6.5.7 | Bylo by naopak zapotřebí, aby ECB nestranným způsobem podpořila ekonomiky v různých zemích, a omezila tak s pomocí současných opatření stávající narušení a nerovnováhu, což umožní překonat nynější mandát a politický deficit EU. V některých zemích eurozóny by například bylo možné oživit mezibankovní trh prostřednictvím záporných úrokových sazeb u jednodenních depozit ze strany ECB. |
| --- | --- |

6.5.7

Bylo by naopak zapotřebí, aby ECB nestranným způsobem podpořila ekonomiky v různých zemích, a omezila tak s pomocí současných opatření stávající narušení a nerovnováhu, což umožní překonat nynější mandát a politický deficit EU. V některých zemích eurozóny by například bylo možné oživit mezibankovní trh prostřednictvím záporných úrokových sazeb u jednodenních depozit ze strany ECB.

| 6.5.8 | EHSV je navíc i nadále přesvědčen, že je okamžitě třeba vyřešit otázku dluhů
   (18) v souladu s jeho návrhem a že je nezbytné, aby ECB a Rada podnikly kroky ke splnění tohoto cíle. |
| --- | --- |

6.5.8

EHSV je navíc i nadále přesvědčen, že je okamžitě třeba vyřešit otázku dluhů
   (18) v souladu s jeho návrhem a že je nezbytné, aby ECB a Rada podnikly kroky ke splnění tohoto cíle.

| 6.5.9 | Výbor považuje za vhodné zvýšit transparentnost rozhodnutí ECB. Mohlo by se například zvážit zveřejňovaní výsledků hlasování ze zasedání Rady guvernérů ECB, a to v zájmu zvýšení zodpovědnosti guvernérů národních centrálních bank členských států měnové unie. To by je vedlo k rozhodování podle celkových ekonomických podmínek v eurozóně, a ne podle vývoje v jejich národních ekonomikách. |
| --- | --- |

6.5.9

Výbor považuje za vhodné zvýšit transparentnost rozhodnutí ECB. Mohlo by se například zvážit zveřejňovaní výsledků hlasování ze zasedání Rady guvernérů ECB, a to v zájmu zvýšení zodpovědnosti guvernérů národních centrálních bank členských států měnové unie. To by je vedlo k rozhodování podle celkových ekonomických podmínek v eurozóně, a ne podle vývoje v jejich národních ekonomikách.

| 6.5.10 | Dalším problémem, jenž stojí za zmínku, je systém hlasování v Radě guvernérů ECB (19), především co se týče nepoměru mezi hlasovacím právem a finančním příspěvkem členských státům. Tento problém již vyvstal u systému plateb v rámci Evropského mechanismu stability (ESM) a v budoucnosti by mohl vyvstat znovu například v souvislosti s bankovní unií. |
| --- | --- |

6.5.10

Dalším problémem, jenž stojí za zmínku, je systém hlasování v Radě guvernérů ECB (19), především co se týče nepoměru mezi hlasovacím právem a finančním příspěvkem členských státům. Tento problém již vyvstal u systému plateb v rámci Evropského mechanismu stability (ESM) a v budoucnosti by mohl vyvstat znovu například v souvislosti s bankovní unií.

7.   Hospodářská budoucnost EU: Hospodářská a sociální unie – růst a zaměstnanost

| 7.1 | Podle EHSV je nezbytné oživení vyvolané investicemi do životního prostředí a sociální oblasti
   (20). Je totiž přesvědčen, že samotná stabilita není s to oživení zaručit, neboť to závisí na důvěře podniků i spotřebitelů. Vzhledem k nízkému očekávání soukromého sektoru a nevyužitým kapacitám podniky nemají důvěru v to, že jim dnešní investice přinesou v budoucnosti zisk. A pokud občané nemají jistotu, že budou mít i nadále práci nebo ji najdou, dají přednost úsporám nebo sníží své dluhy místo toho, aby utráceli. Vyšší míra nezaměstnanosti jen zvyšuje počet osob, kteří utrácet nemohou. |
| --- | --- |

7.1

Podle EHSV je nezbytné oživení vyvolané investicemi do životního prostředí a sociální oblasti
   (20). Je totiž přesvědčen, že samotná stabilita není s to oživení zaručit, neboť to závisí na důvěře podniků i spotřebitelů. Vzhledem k nízkému očekávání soukromého sektoru a nevyužitým kapacitám podniky nemají důvěru v to, že jim dnešní investice přinesou v budoucnosti zisk. A pokud občané nemají jistotu, že budou mít i nadále práci nebo ji najdou, dají přednost úsporám nebo sníží své dluhy místo toho, aby utráceli. Vyšší míra nezaměstnanosti jen zvyšuje počet osob, kteří utrácet nemohou.

| 7.2 | Ke zvýšení důvěry podniků a občanů proto oživení musí být založeno na investicích, po vzoru amerického programu „New Deal“ (21). K tomu jsou nezbytná kritéria, která přijala EIB již pro amsterdamský zvláštní akční program v roce 1997, a mandát k podpoře soudržnosti a konvergence v oblastech zdravotnictví, školství, městské obnovy, životního prostředí a transevropských sítí. |
| --- | --- |

7.2

Ke zvýšení důvěry podniků a občanů proto oživení musí být založeno na investicích, po vzoru amerického programu „New Deal“ (21). K tomu jsou nezbytná kritéria, která přijala EIB již pro amsterdamský zvláštní akční program v roce 1997, a mandát k podpoře soudržnosti a konvergence v oblastech zdravotnictví, školství, městské obnovy, životního prostředí a transevropských sítí.

| 7.3 | Je třeba sledovat cíl opětovné cirkulace přebytků úspor na globální úrovni, jak se již uvádí v odstavci 5.3. Některé investiční fondy totiž hledají dlouhodobé investiční projekty, do nichž by investovaly přebytky úspor dosažených v jiných částech světa. To poskytuje vzájemné výhody investorům z třetích zemí i evropské ekonomice. V této souvislosti mohou mít klíčovou úlohu obě „sesterské instituce“ skupiny Evropské investiční banky, totiž EIB a EIF (Evropský investiční fond). |
| --- | --- |

7.3

Je třeba sledovat cíl opětovné cirkulace přebytků úspor na globální úrovni, jak se již uvádí v odstavci 5.3. Některé investiční fondy totiž hledají dlouhodobé investiční projekty, do nichž by investovaly přebytky úspor dosažených v jiných částech světa. To poskytuje vzájemné výhody investorům z třetích zemí i evropské ekonomice. V této souvislosti mohou mít klíčovou úlohu obě „sesterské instituce“ skupiny Evropské investiční banky, totiž EIB a EIF (Evropský investiční fond).

| 7.4 | Navýšení upsaného základního kapitálu EIB je proto třeba uvítat. Významnou úlohu při hospodářském oživení mohou hrát i projektové dluhopisy. Přebytky na globální úrovni používané k investicím EU by však měly být nazývány eurobondy, trhy budou mít pravděpodobně sklon používat zkrácenou verzi € bonds. Nesouhlas některých vlád s eurobondy je znám, ten je však založen na mylném předpokladu, neboť eurobondy nezbytné k podpoře růstu jsou zaměňovány s unijními bondy, jež jsou určené na dluhy (22). |
| --- | --- |

7.4

Navýšení upsaného základního kapitálu EIB je proto třeba uvítat. Významnou úlohu při hospodářském oživení mohou hrát i projektové dluhopisy. Přebytky na globální úrovni používané k investicím EU by však měly být nazývány eurobondy, trhy budou mít pravděpodobně sklon používat zkrácenou verzi € bonds. Nesouhlas některých vlád s eurobondy je znám, ten je však založen na mylném předpokladu, neboť eurobondy nezbytné k podpoře růstu jsou zaměňovány s unijními bondy, jež jsou určené na dluhy (22).

| 7.5 | EIF již od počátku tvrdí, že by mohl vydávat evropské dluhopisy k financování dlouhodobých sociálních investic (23) prostřednictvím navýšení vlastního upsaného základního kapitálu oproti jeho stávající výši (poměrně nízké) 3 miliard eur, aniž by bylo nutné provést změnu ve Smlouvách (24). Žádný z nejvýznamnějších členských států či ostatních států eurozóny do svého státního dluhu nepočítá financování EIB a totéž by mělo platit i pro financování EIF. Dluhopisy vydávané EIF mohou být podobně jako dluhopisy EIB zaručeny výnosy z financování projektů. |
| --- | --- |

7.5

EIF již od počátku tvrdí, že by mohl vydávat evropské dluhopisy k financování dlouhodobých sociálních investic (23) prostřednictvím navýšení vlastního upsaného základního kapitálu oproti jeho stávající výši (poměrně nízké) 3 miliard eur, aniž by bylo nutné provést změnu ve Smlouvách (24). Žádný z nejvýznamnějších členských států či ostatních států eurozóny do svého státního dluhu nepočítá financování EIB a totéž by mělo platit i pro financování EIF. Dluhopisy vydávané EIF mohou být podobně jako dluhopisy EIB zaručeny výnosy z financování projektů.

| 7.6 | Inovace produktů a vytváření trhů: EHSV se dále domnívá, že Unie musí provádět méně neutrální politiku inovací. V 70. letech 20. století vyšly průmyslové politiky z módy, neboť vlády nemohly „upřednostňovat určité subjekty“ či „národní favority“. Panuje však názor, že existují dobré důvody pro přehodnocení tohoto přístupu (25). |
| --- | --- |

7.6

Inovace produktů a vytváření trhů: EHSV se dále domnívá, že Unie musí provádět méně neutrální politiku inovací. V 70. letech 20. století vyšly průmyslové politiky z módy, neboť vlády nemohly „upřednostňovat určité subjekty“ či „národní favority“. Panuje však názor, že existují dobré důvody pro přehodnocení tohoto přístupu (25).

| 7.7 | Navíc v prvé řadě není řečeno, že neintervenční politiky jsou ideální. V minulosti totiž měly za následek chybné investice ve finančním sektoru. Zadruhé je třeba přijmout ještě rozhodnější opatření k boji proti změně klimatu. Zatřetí, přílišný počet technologických projektů předložených v rámci rámcových programů je zamítnut ne kvůli obsahovým nedostatkům, ale kvůli nedostatku vlastních zdrojů, a tento problém by bylo možné vyřešit využitím evropského fondu rizikového kapitálu financovaného z emise dluhopisů. A začtvrté, nově se rozvíjející ekonomiky byly schopny podpořit řadu národních favoritů s velmi úctyhodnými výsledky (26). |
| --- | --- |

7.7

Navíc v prvé řadě není řečeno, že neintervenční politiky jsou ideální. V minulosti totiž měly za následek chybné investice ve finančním sektoru. Zadruhé je třeba přijmout ještě rozhodnější opatření k boji proti změně klimatu. Zatřetí, přílišný počet technologických projektů předložených v rámci rámcových programů je zamítnut ne kvůli obsahovým nedostatkům, ale kvůli nedostatku vlastních zdrojů, a tento problém by bylo možné vyřešit využitím evropského fondu rizikového kapitálu financovaného z emise dluhopisů. A začtvrté, nově se rozvíjející ekonomiky byly schopny podpořit řadu národních favoritů s velmi úctyhodnými výsledky (26).

| 7.8 | Financování investic prostřednictvím převedení přebytků do eurobondů by mělo být dostupné všem členským státům, přineslo by kumulované výhody z hlediska makroekonomiky, sociálních věcí, zaměstnanosti a politiky a ukázalo by nutnost podporovat „více Evropy“, což je přístup, k němuž jsou v současné době voliči i některé vlády stále skeptičtější. |
| --- | --- |

7.8

Financování investic prostřednictvím převedení přebytků do eurobondů by mělo být dostupné všem členským státům, přineslo by kumulované výhody z hlediska makroekonomiky, sociálních věcí, zaměstnanosti a politiky a ukázalo by nutnost podporovat „více Evropy“, což je přístup, k němuž jsou v současné době voliči i některé vlády stále skeptičtější.

| 7.9 | Růst může také pomoci podpořit stabilitu. Na základě zásady EIB, podle níž nesmí být financování prostřednictvím dluhopisů nutně připočítáváno ke státnímu dluhu, by financování eurobondů zaměřené na podporu oživení umožnilo snazší pokles státního dluhu a uvolnění státních příjmů z daní, a snížit tak deficit nebo ho zachovat na nízké úrovni a zároveň zachránit hlavní sociální výdaje. K tomu by bylo nutné, aby členské státy a Eurostat definovaly společné parametry a kritéria, aby bylo možné hodnotit údaje spravedlivěji a lépe. |
| --- | --- |

7.9

Růst může také pomoci podpořit stabilitu. Na základě zásady EIB, podle níž nesmí být financování prostřednictvím dluhopisů nutně připočítáváno ke státnímu dluhu, by financování eurobondů zaměřené na podporu oživení umožnilo snazší pokles státního dluhu a uvolnění státních příjmů z daní, a snížit tak deficit nebo ho zachovat na nízké úrovni a zároveň zachránit hlavní sociální výdaje. K tomu by bylo nutné, aby členské státy a Eurostat definovaly společné parametry a kritéria, aby bylo možné hodnotit údaje spravedlivěji a lépe.

| 7.10 | Nebyla ostatně zohledněna skutečnost, že hypotéza „vytěsnění“ (crowding out) předpokládá plnou zaměstnanost. Vzhledem k tomu, že v současné době je ve většině členských států vysoká míra nezaměstnanosti, mohlo by – oddělené či společné – financování projektových dluhopisů EIB a EIF způsobit kumulaci (crowding in) investic soukromého sektoru, příjmů a pracovních míst s multiplikačním efektem investic až ke stupni 3 a s pozitivními fiskálními multiplikátory v tom smyslu, že by vytvořily přímé a nepřímé daňové příjmy (27). |
| --- | --- |

7.10

Nebyla ostatně zohledněna skutečnost, že hypotéza „vytěsnění“ (crowding out) předpokládá plnou zaměstnanost. Vzhledem k tomu, že v současné době je ve většině členských států vysoká míra nezaměstnanosti, mohlo by – oddělené či společné – financování projektových dluhopisů EIB a EIF způsobit kumulaci (crowding in) investic soukromého sektoru, příjmů a pracovních míst s multiplikačním efektem investic až ke stupni 3 a s pozitivními fiskálními multiplikátory v tom smyslu, že by vytvořily přímé a nepřímé daňové příjmy (27).

| 7.11 | Vzhledem k obtížím, s nimiž se potýkají některé země, konkrétně Řecko a Kypr, navrhuje EHSV přezkoumat krátkodobé strukturální změny, které požaduje trojka, s ohledem na dlouhodobější perspektivy pro tyto země, které se zrodily v důsledku objevení nesmírných zásob ropy a plynu ve východním Středomoří, jež dosud nebyly v podstatě využívány (28). |
| --- | --- |

7.11

Vzhledem k obtížím, s nimiž se potýkají některé země, konkrétně Řecko a Kypr, navrhuje EHSV přezkoumat krátkodobé strukturální změny, které požaduje trojka, s ohledem na dlouhodobější perspektivy pro tyto země, které se zrodily v důsledku objevení nesmírných zásob ropy a plynu ve východním Středomoří, jež dosud nebyly v podstatě využívány (28).

8.   Politická budoucnost EU

| 8.1 | EHSV je tedy přesvědčen, že EU nestačí, aby jen čas od času zopakovala prostou „údržbu“. Nemůže prodlužovat vakuum, které trvá již od Maastrichtu, aniž by se nechopila výzvy eura, která vypukla v důsledku krize a přivedla na světlo velké „deficity“ v jejím nitru, v prvé řadě deficit demokratický (29), a vtiskla evropské integraci nový cíl, aby předešla tomu, že evropská myšlenka zhyne. |
| --- | --- |

8.1

EHSV je tedy přesvědčen, že EU nestačí, aby jen čas od času zopakovala prostou „údržbu“. Nemůže prodlužovat vakuum, které trvá již od Maastrichtu, aniž by se nechopila výzvy eura, která vypukla v důsledku krize a přivedla na světlo velké „deficity“ v jejím nitru, v prvé řadě deficit demokratický (29), a vtiskla evropské integraci nový cíl, aby předešla tomu, že evropská myšlenka zhyne.

| 8.2 | EHSV se domnívá, že jednotná měna je udržitelná jen tehdy, bude-li nastolen soulad v hospodářských kapacitách (výkonnosti) členských států eurozóny. To vyžaduje hospodářské i politické úsilí. Potřebujeme tedy politickou unii, která by rozdíly učinila přijatelnými a umožnila by, bude-li to nutné, převést část bohatství ze silných oblastí do oblastí slabších, a to transparentním a demokratickým postupem rozhodování a novou formou solidarity mezi státy (30). |
| --- | --- |

8.2

EHSV se domnívá, že jednotná měna je udržitelná jen tehdy, bude-li nastolen soulad v hospodářských kapacitách (výkonnosti) členských států eurozóny. To vyžaduje hospodářské i politické úsilí. Potřebujeme tedy politickou unii, která by rozdíly učinila přijatelnými a umožnila by, bude-li to nutné, převést část bohatství ze silných oblastí do oblastí slabších, a to transparentním a demokratickým postupem rozhodování a novou formou solidarity mezi státy (30).

| 8.3 | Tato krize nechává opět vyplavat na povrch „staré rozdíly“ v Evropě. Navrátil se zlozvyk zpětného ohlížení, vyhrabávají se dlouho zapomenutí kostlivci a předsudky, jakoby úsporná opatření a dluhy byly plodem nějaké viny, a ne chyb vlád na obou „stranách“. Také proto země, které se potýkají s problémy, nemohou přesouvat svou odpovědnost na EU (nebo na Německo), stejně jako bohatší země nemohou přehlížet, že jim euro z důvodu stávající hospodářské nerovnováhy přináší značné výhody, občas na úkor jiných. Proto potřebujeme nové kapacity v oblasti politiky, kultury a dialogu mezi evropskými národy, z nichž budeme mít bezpochyby vzájemný prospěch, jak již dávno navrhoval německý básník Hölderlin (31) inspirovaný řeckou kulturou. |
| --- | --- |

8.3

Tato krize nechává opět vyplavat na povrch „staré rozdíly“ v Evropě. Navrátil se zlozvyk zpětného ohlížení, vyhrabávají se dlouho zapomenutí kostlivci a předsudky, jakoby úsporná opatření a dluhy byly plodem nějaké viny, a ne chyb vlád na obou „stranách“. Také proto země, které se potýkají s problémy, nemohou přesouvat svou odpovědnost na EU (nebo na Německo), stejně jako bohatší země nemohou přehlížet, že jim euro z důvodu stávající hospodářské nerovnováhy přináší značné výhody, občas na úkor jiných. Proto potřebujeme nové kapacity v oblasti politiky, kultury a dialogu mezi evropskými národy, z nichž budeme mít bezpochyby vzájemný prospěch, jak již dávno navrhoval německý básník Hölderlin (31) inspirovaný řeckou kulturou.

| 8.4 | Je třeba učinit pokrok v kvalitě. Musíme spojit nejen hospodářství, ale i politiku a SVRCHOVANOST všech. Nemusí se diskutovat o evropském „modelu“, který chceme uskutečnit, ale spíše o nástrojích, které potřebujeme. O účinných, demokratických a transparentních nástrojích k rozhodování, k dosažení obecného blahobytu a ke sjednocení evropského národa, ne k jeho rozdělení. |
| --- | --- |

8.4

Je třeba učinit pokrok v kvalitě. Musíme spojit nejen hospodářství, ale i politiku a SVRCHOVANOST všech. Nemusí se diskutovat o evropském „modelu“, který chceme uskutečnit, ale spíše o nástrojích, které potřebujeme. O účinných, demokratických a transparentních nástrojích k rozhodování, k dosažení obecného blahobytu a ke sjednocení evropského národa, ne k jeho rozdělení.

| 8.5 | Z týchž důvodů se EHSV domnívá, že otázka, zda se má Smlouva změnit nebo ne, je špatně položena. Závisí to očividně na tom, co je nutné učinit pro dokončení HMU. Přesto lze většinu našich návrhů uskutečnit bez jakékoli změny Smlouvy (růst, dluhy atd.), a u ostatních může stačit posílená spolupráce. Nicméně dosažení cíle je důležité pro blaho ekonomiky, eura a občanů EU. Smlouva je pouze jeho nástrojem. Je třeba to co nejsprávněji vysvětlit občanům a zapojit je do rozhodování buď přímo nebo prostřednictvím EP a národních parlamentů. |
| --- | --- |

8.5

Z týchž důvodů se EHSV domnívá, že otázka, zda se má Smlouva změnit nebo ne, je špatně položena. Závisí to očividně na tom, co je nutné učinit pro dokončení HMU. Přesto lze většinu našich návrhů uskutečnit bez jakékoli změny Smlouvy (růst, dluhy atd.), a u ostatních může stačit posílená spolupráce. Nicméně dosažení cíle je důležité pro blaho ekonomiky, eura a občanů EU. Smlouva je pouze jeho nástrojem. Je třeba to co nejsprávněji vysvětlit občanům a zapojit je do rozhodování buď přímo nebo prostřednictvím EP a národních parlamentů.

| 8.6 | EHSV se domnívá, že eurozóna má zdroje k plánování své vlastní budoucnosti, k větší politické integraci, k méně řízenému plánování, k sociálně-tržnímu hospodářství, k rozdělení růstu a zaměstnanosti a k uskutečnění politické, hospodářské a sociální unie. |
| --- | --- |

8.6

EHSV se domnívá, že eurozóna má zdroje k plánování své vlastní budoucnosti, k větší politické integraci, k méně řízenému plánování, k sociálně-tržnímu hospodářství, k rozdělení růstu a zaměstnanosti a k uskutečnění politické, hospodářské a sociální unie.

9.   Integrace či rozpad?

| 9.1 | Bez tohoto dalšího kroku by krize, jak se k ní doposud přistupovalo, mohla vést k rozpadu eurozóny, a tedy i EU. Nelze provádět jen politiku úspor a škrtů, například co se týče dluhů, i kdyby byly na místě. Je nutné využít jiné nástroje (zvýšení poptávky ve věřitelských zemích) a pohybovat se v rámci solidarity. Je třeba dát občanům příslušných zemí jasně najevo, že jejich rozpočtové přebytky jsou výsledkem dluhů jiných zemí a že útoky na euro nezávisejí na výši dluhu (32), i když se tento dluh sníží. Občané na jihu naopak musí své vlády nutit, aby konsolidovaly dluhy, aby s rozpočty svých zemí zacházely obezřetněji, předcházely plýtvání a daňovým únikům, snižovaly daně, zvyšovaly růst, zaměstnanost, produktivitu a konkurenceschopnost systémů, a to nejen prostřednictvím několika reforem, ale větší solidarity a odlišné hospodářské politiky EU a ECB (33). |
| --- | --- |

9.1

Bez tohoto dalšího kroku by krize, jak se k ní doposud přistupovalo, mohla vést k rozpadu eurozóny, a tedy i EU. Nelze provádět jen politiku úspor a škrtů, například co se týče dluhů, i kdyby byly na místě. Je nutné využít jiné nástroje (zvýšení poptávky ve věřitelských zemích) a pohybovat se v rámci solidarity. Je třeba dát občanům příslušných zemí jasně najevo, že jejich rozpočtové přebytky jsou výsledkem dluhů jiných zemí a že útoky na euro nezávisejí na výši dluhu (32), i když se tento dluh sníží. Občané na jihu naopak musí své vlády nutit, aby konsolidovaly dluhy, aby s rozpočty svých zemí zacházely obezřetněji, předcházely plýtvání a daňovým únikům, snižovaly daně, zvyšovaly růst, zaměstnanost, produktivitu a konkurenceschopnost systémů, a to nejen prostřednictvím několika reforem, ale větší solidarity a odlišné hospodářské politiky EU a ECB (33).

| 9.2 | V opačném případě nebude žádná země moci snížit svůj dluh a ozdravit svůj rozpočet. Proto je třeba povolit uzdu úspor a změnit hospodářskou politiku. Jinak by mohlo stoupnout riziko. A zde by mohl pomoci pohled do minulosti (34). Je třeba potvrdit nový rozměr integrace, pozitivní integrace, a ne negativní, škodlivé a nucené. |
| --- | --- |

9.2

V opačném případě nebude žádná země moci snížit svůj dluh a ozdravit svůj rozpočet. Proto je třeba povolit uzdu úspor a změnit hospodářskou politiku. Jinak by mohlo stoupnout riziko. A zde by mohl pomoci pohled do minulosti (34). Je třeba potvrdit nový rozměr integrace, pozitivní integrace, a ne negativní, škodlivé a nucené.

| 9.3 | Je třeba uvážit, že v Evropě dnes nikdo není v bezpečí, mimo ohrožení, i když nastala neobvyklá situace. Hospodářský růst některých zemí, podpořený i eurem, a slabost institucí EU totiž přiměly Německo – nejsilnější zemi, aby v Evropě převzala úlohu protagonisty, která je často v rozporu s „periferií“ – zejména na jihu, ale nejen tam. Jak prohlásil bývalý německý kancléř Helmut Schmidt, budí to v druhých úzkost, zejména proto, jakým způsobem je tato role vnímána. Proto je zapotřebí podniknout kroky k vyvrácení tohoto dojmu (35). |
| --- | --- |

9.3

Je třeba uvážit, že v Evropě dnes nikdo není v bezpečí, mimo ohrožení, i když nastala neobvyklá situace. Hospodářský růst některých zemí, podpořený i eurem, a slabost institucí EU totiž přiměly Německo – nejsilnější zemi, aby v Evropě převzala úlohu protagonisty, která je často v rozporu s „periferií“ – zejména na jihu, ale nejen tam. Jak prohlásil bývalý německý kancléř Helmut Schmidt, budí to v druhých úzkost, zejména proto, jakým způsobem je tato role vnímána. Proto je zapotřebí podniknout kroky k vyvrácení tohoto dojmu (35).

| 9.4 | Podle EHSV se dnes naopak zdá, že v Evropě převládá egoismus a národní zájmy, jako bychom čelili „utopismu zájmů“. Převahu získal ekonomický přístup, který zatlačil do pozadí hodnoty, z nichž se Evropa zrodila a na nichž spočívá její existence. Vynořuje se egoistická Evropa, bez solidárnosti. Napětí nedávných let přináší nebezpečné riziko „psychologického rozkladu EU“, které se týká občanů i vlád a jehož odstranění lze dosáhnout nasloucháním bez handrkování se a konkrétními odpověďmi. |
| --- | --- |

9.4

Podle EHSV se dnes naopak zdá, že v Evropě převládá egoismus a národní zájmy, jako bychom čelili „utopismu zájmů“. Převahu získal ekonomický přístup, který zatlačil do pozadí hodnoty, z nichž se Evropa zrodila a na nichž spočívá její existence. Vynořuje se egoistická Evropa, bez solidárnosti. Napětí nedávných let přináší nebezpečné riziko „psychologického rozkladu EU“, které se týká občanů i vlád a jehož odstranění lze dosáhnout nasloucháním bez handrkování se a konkrétními odpověďmi.

| 9.5 | Stojíme na rozcestí. EHSV si klade otázku, jak je možné, že zpoždění a pochyby Evropy, největší ekonomiky na světě, nechávají potopit Řecko, kolébku svých zásad, nicméně z hlediska hospodářského významu maličký útvar (36), a nutí jeho občany a podniky k obětem, aniž by mu pomohly prostřednictvím plánu na podporu růstu (tj. jediného způsobu, jak splatit dluhy) a plánu na ulehčení řeckým a evropským občanům od značné sociální zátěže. Ptáme se, co to je vlastně za Evropu. |
| --- | --- |

9.5

Stojíme na rozcestí. EHSV si klade otázku, jak je možné, že zpoždění a pochyby Evropy, největší ekonomiky na světě, nechávají potopit Řecko, kolébku svých zásad, nicméně z hlediska hospodářského významu maličký útvar (36), a nutí jeho občany a podniky k obětem, aniž by mu pomohly prostřednictvím plánu na podporu růstu (tj. jediného způsobu, jak splatit dluhy) a plánu na ulehčení řeckým a evropským občanům od značné sociální zátěže. Ptáme se, co to je vlastně za Evropu.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 10.

1

(2)  Úř. věst. C 133, 9.5.2013, s. 44.

2

(3)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 10.

3

(4)  Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 68 a Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 34.

4

(5)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 10.

5

(6)  Celý ten humbuk kolem údajné krize eura je jen mlácení prázdné slámy (Helmut Schmidt).

6

Celý ten humbuk kolem údajné krize eura je jen mlácení prázdné slámy

(7)  Míra se však lišila (průměrný růst v letech 2001 až 2006 byl o 1,6 %), nicméně ve třech zemích EU-15, které nezavedly euro, činila 2,3 % Stejně tak nezaměstnanost v těchto zemích byla téměř o 3 % nižší.

7

(8)  Veškeré naše přebytky jsou totiž ve skutečnosti schodky těch druhých. Pohledávky, jež máme vůči jiným, jsou jejich dluhy (H. Schmidt).

8

Veškeré naše přebytky jsou totiž ve skutečnosti schodky těch druhých. Pohledávky, jež máme vůči jiným, jsou jejich dluhy

(9)  Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 10 a Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 10.

9

(10)  Euro by mohlo zostřit politické napětí mezi státy měnové unie do té míry, že by byly dány podmínky pro vznik nových konfliktů, a to i vojenských (Martin Feldstein a Milton Friedman).

10

Euro by mohlo zostřit politické napětí mezi státy měnové unie do té míry, že by byly dány podmínky pro vznik nových konfliktů, a to i vojenských

(11)  Bain & Company's Global Private Equity Report for 2012.

11

(12)  Reuters (2012): státní investiční fond Norska – 610 miliard USD – omezí svou činnost v Evropě, 30. března 2012.

12

(13)  http://www.upi.com/Business_News/2012/07/25/Chinas-sovereign-wealth-fund-reports-loss/UPI-38111343274421/#ixzz2AcHV3HNp

13

(14)  Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 34.

14

(15)  Článek 219 SFEU.

15

(16)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 10.

16

(17)  Trhy nejsou pro lid, ale proti němu. Naším úkolem je vnést do světa trhů a financí solidárního ducha sociální ekonomiky (německá kancléřka Angela Merkel).

17

Trhy nejsou pro lid, ale proti němu. Naším úkolem je vnést do světa trhů a financí solidárního ducha sociální ekonomiky

(18)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 10.

18

(19)  Rozhodnutí Evropské rady ze dne 21. března 2003.

19

(20)  Viz usnesení Evropské rady z Amsterdamu z roku 1997, bod 9, a závěry z mimořádného zasedání Evropské rady v Lucemburku v roce 1997, s. 37–40.

20

(21)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 10.

21

(22)  Tamtéž.

22

(23)  Stuart Holland (1993): The European Imperative: Economic and Social Cohesion in the 1990s [Evropský imperativ: hospodářská a sociální soudržnost v 90. letech 20. století], předmluva Jacques Delors, Nottingham, Spokesman Press.

23

The European Imperative: Economic and Social Cohesion in the 1990s [Evropský imperativ: hospodářská a sociální soudržnost v 90. letech 20. století], předmluva Jacques Delors, Nottingham, Spokesman Press.

(24)  Čl. 2 odst. 2 stanov Evropského investičního fondu stanoví, že „činnost fondu může zahrnovat přijímání úvěrů“. Fond v zásadě potvrdil, že by mohl vydávat dluhopisy na základě prostého rozhodnutí valného shromáždění a po schválení navýšení upsaného základního kapitálu, jak tomu bylo nedávno v případě EIB. Nicméně pokud má EU v úmyslu uznat význam vydávání dluhopisů jak na financování oživení vyvolaného investicemi do sociální oblasti, tak na opětovnou cirkulaci přebytků úspor na globální úrovni, je třeba, aby toto rozhodnutí bylo podloženo výslovnějším souhlasem. Ten by v zásadě mohla poskytnout Evropská rada jakožto „obecnou hospodářskou politiku“ Unie k financování oživení, a ne výhradně Rada ve složení pro hospodářství a finance (Ecofin), a bude-li to nutné, mohl by tento souhlas vyústit v posílenou spolupráci (jako tomu bylo v případě nedávného návrhu ve věci daně z finančních transakcí), která by mohla mít i makroekonomický význam.

24

(25)  Philippe Aghion, Julian Boulanger ed Elie Cohen: Rethinking Industrial Policy [Přehodnocení průmyslové politiky], Bruegel Policy Brief, duben 2011.

25

Rethinking Industrial Policy

(26)  The Economist (2012): The Rise of State Capitalism: The Emerging World's New Model [Zrod státního kapitalismu: nový model rozvíjejícího se světa], zvláštní zpráva, 21.–27. ledna 2012.

26

The Rise of State Capitalism: The Emerging World's New Model

(27)  Blanchard, Blot, Creel et al., studie pro Observatoire Français des Conjonctures Économiques.

27

(28)  V této souvislosti je nepřijatelné, že trojka vyzvala Řecko, aby svůj většinový podíl ve státním ropném podniku prodalo zahraničním společnostem a dosáhlo tak zisku ve výši pouhých 50 miliard eur. Řečtí občané se právem domnívají, že se jedná o opatření, které je výhodné pro trhy, ale ne pro občany. EHSV proto navrhuje, aby Evropská rada vyzvala Komisi k přehodnocení krátkodobé strukturální změny požadované od Řecka tak, aby bylo možné zohlednit očekávané dlouhodobé mimořádné výnosy.

28

(29)  Poprvé v historii EU jsme svědky úpadku demokracie (Jürgen Habermas).

29

Poprvé v historii EU jsme svědky úpadku demokracie

(30)  Žádný stát nemůže provádět opatření, která poškozují jiný členský stát eurozóny (Mario Draghi).

30

Žádný stát nemůže provádět opatření, která poškozují jiný členský stát eurozóny

(31)  „Od chvíle, co jsme řečí a co si nasloucháme“, z básně Oslava míru, Friedrich Hölderlin, 1770–1843.

31

(32)  Důkazem je příklad Španělska, které má nižší dluh (68,5 % HDP) než Německo (81,2 % HDP), údaje Eurostatu z roku 2011.

32

(33)  Ve Spaakově zprávě z roku 1956 se uznává, že integrace ekonomik s různou úrovní efektivity by mohla prohloubit strukturální, sociální a regionální rozdíly a musí být vyvážena společnou strukturální, sociální a regionální politikou.

33

(34)  1933: Důsledky deflační politiky německého kancléře Heinricha Brüninga po krizi v roce 1929.

34

(35)  Nepotřebujeme německou Evropu, ale evropské Německo (Helmut Kohl).

35

Nepotřebujeme německou Evropu, ale evropské Německo

(36)  2 % HDP EU.

36

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/18

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zelená ekonomika – podpora udržitelného rozvoje v Evropě (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 271/03

Zpravodajka: paní Joana AGUDO I BATALLER

Zpravodaj: pan Pedro NARRO

Dne 15. listopadu 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 svého jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Zelená ekonomika – podpora udržitelného rozvoje v Evropě.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 26. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání ze dne 23. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 108 hlasy pro, nikdo nebyl proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV má za to, že rozvíjení zelené ekonomiky podporující začlenění bude hlavním úkolem Evropy v nejbližších letech, pokud chce Evropa i nadále patřit mezi světové hospodářské mocnosti. Na konferenci Rio+20 hájila EU zelenou ekonomiku coby formu udržitelného rozvoje. Nyní musí jednat. K tomu je zapotřebí takový model hospodářského rozvoje, jenž bude upřednostňovat potřebné veřejné investice a vhodně definuje pobídky pro investice soukromé, a to v oblasti infrastruktury a „zelených“ V+V+i a za dvojím účelem – povzbudit produkci s cílem rychle překonat současnou recesi a podstoupit tento přechod v rámci této třetí průmyslové revoluce z vedoucích hospodářských i sociálních pozic. |
| --- | --- |

1.1

EHSV má za to, že rozvíjení zelené ekonomiky podporující začlenění bude hlavním úkolem Evropy v nejbližších letech, pokud chce Evropa i nadále patřit mezi světové hospodářské mocnosti. Na konferenci Rio+20 hájila EU zelenou ekonomiku coby formu udržitelného rozvoje. Nyní musí jednat. K tomu je zapotřebí takový model hospodářského rozvoje, jenž bude upřednostňovat potřebné veřejné investice a vhodně definuje pobídky pro investice soukromé, a to v oblasti infrastruktury a „zelených“ V+V+i a za dvojím účelem – povzbudit produkci s cílem rychle překonat současnou recesi a podstoupit tento přechod v rámci této třetí průmyslové revoluce z vedoucích hospodářských i sociálních pozic.

| 1.2 | EHSV má za to, že zásadním předpokladem nezbytných hlubokých změn ve výrobních a spotřebních zvyklostech je zapojení občanské společnosti do celého procesu přechodu na zelenou ekonomiku podporující začlenění. Je třeba ji zapojit na všech úrovních, zejména na úrovni odvětvové a územní (evropské, vnitrostátní a regionální). Nutný je participativní přístup ke správě, aby bylo možné co nejvíce zmírnit odpor a negativní dopady, které s sebou nese každá transformace. Takové zapojení umožní činit udržitelné pokroky z hospodářského, sociálního i environmentálního hlediska. |
| --- | --- |

1.2

EHSV má za to, že zásadním předpokladem nezbytných hlubokých změn ve výrobních a spotřebních zvyklostech je zapojení občanské společnosti do celého procesu přechodu na zelenou ekonomiku podporující začlenění. Je třeba ji zapojit na všech úrovních, zejména na úrovni odvětvové a územní (evropské, vnitrostátní a regionální). Nutný je participativní přístup ke správě, aby bylo možné co nejvíce zmírnit odpor a negativní dopady, které s sebou nese každá transformace. Takové zapojení umožní činit udržitelné pokroky z hospodářského, sociálního i environmentálního hlediska.

| 1.3 | EHSV se znepokojením konstatuje, že politiky zelených daňových pobídek byly v posledních letech značně zkráceny v důsledku úsporných fiskálních politik, jež mají dramatické dopady v podobě výrazného poklesu hospodářské činnosti a rušení pracovních míst. MMF uznal, že dopady v podobě snížení výrobní činnosti zvysoka převýšily dosavadní odhady. |
| --- | --- |

1.3

EHSV se znepokojením konstatuje, že politiky zelených daňových pobídek byly v posledních letech značně zkráceny v důsledku úsporných fiskálních politik, jež mají dramatické dopady v podobě výrazného poklesu hospodářské činnosti a rušení pracovních míst. MMF uznal, že dopady v podobě snížení výrobní činnosti zvysoka převýšily dosavadní odhady.

| 1.4 | EHSV podtrhuje, že rozvojem zelené ekonomiky podporující začlenění vzrostou možnosti tvorby pracovních míst, přičemž zelenými pracovními místy rozumí nejen místa související s některými novými vznikajícími odvětvími, nýbrž všechna pracovní místa, která vznikají díky „ekologizaci“ výrobních procesů a produktů ve všech odvětvích. Spravedlivý přechod na zelenou ekonomiku vyžaduje aktivní politiky zaměstnanosti, které zajistí tvorbu důstojných pracovních míst, včetně odborné přípravy a celoživotního učení pro činné pracovníky. Klíčovým faktorem tohoto růstu bude zaměstnanost žen a mladých lidí v těchto odvětvích. |
| --- | --- |

1.4

EHSV podtrhuje, že rozvojem zelené ekonomiky podporující začlenění vzrostou možnosti tvorby pracovních míst, přičemž zelenými pracovními místy rozumí nejen místa související s některými novými vznikajícími odvětvími, nýbrž všechna pracovní místa, která vznikají díky „ekologizaci“ výrobních procesů a produktů ve všech odvětvích. Spravedlivý přechod na zelenou ekonomiku vyžaduje aktivní politiky zaměstnanosti, které zajistí tvorbu důstojných pracovních míst, včetně odborné přípravy a celoživotního učení pro činné pracovníky. Klíčovým faktorem tohoto růstu bude zaměstnanost žen a mladých lidí v těchto odvětvích.

| 1.5 | EHSV se domnívá, že pro koordinaci úsilí v oblasti technologických inovací a pro stimulaci změn v rámci výrobních infrastruktur v mnohých evropských odvětvích postižených zaváděním nízkouhlíkového hospodářství účinně využívajícího zdroje je nezbytná průmyslová politika vznikající na základě konsensu sociálních subjektů. To bude vyžadovat také významné investiční úsilí ze strany podniků. |
| --- | --- |

1.5

EHSV se domnívá, že pro koordinaci úsilí v oblasti technologických inovací a pro stimulaci změn v rámci výrobních infrastruktur v mnohých evropských odvětvích postižených zaváděním nízkouhlíkového hospodářství účinně využívajícího zdroje je nezbytná průmyslová politika vznikající na základě konsensu sociálních subjektů. To bude vyžadovat také významné investiční úsilí ze strany podniků.

| 1.6 | EU musí podle EHSV začlenit cíle strategie udržitelného rozvoje do všech svých politik, a zejména do strategie Evropa 2020 a sedmi stěžejních iniciativ. Různé strategie EU musí být ve vzájemném souladu a komisaři musí v této otázce promlouvat jednotným hlasem. Komise by měla zejména využít přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období k posílení jejích aspektů týkajících se udržitelnosti a zcela ji propojit se strategií EU pro udržitelný rozvoj. Bude nezbytné definovat a používat ukazatele týkající se kvality růstu a umožňující jeho monitorování a hodnocení. |
| --- | --- |

1.6

EU musí podle EHSV začlenit cíle strategie udržitelného rozvoje do všech svých politik, a zejména do strategie Evropa 2020 a sedmi stěžejních iniciativ. Různé strategie EU musí být ve vzájemném souladu a komisaři musí v této otázce promlouvat jednotným hlasem. Komise by měla zejména využít přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období k posílení jejích aspektů týkajících se udržitelnosti a zcela ji propojit se strategií EU pro udržitelný rozvoj. Bude nezbytné definovat a používat ukazatele týkající se kvality růstu a umožňující jeho monitorování a hodnocení.

| 1.7 | EHSV zdůrazňuje důležitou úlohu, kterou může a musí hrát evropský semestr a roční analýza růstu, pokud jde o zajištění monitorování politik udržitelného rozvoje. EHSV považuje za nezbytné zrušení dotací poškozujících životní prostředí i konkrétní doporučení členským státům týkající se zvyšování ekologických daní a nakládání s odpady a odpadními vodami a zlepšování recyklace. V těchto oblastech by členské státy měly prokázat větší ambice a cíle. |
| --- | --- |

1.7

EHSV zdůrazňuje důležitou úlohu, kterou může a musí hrát evropský semestr a roční analýza růstu, pokud jde o zajištění monitorování politik udržitelného rozvoje. EHSV považuje za nezbytné zrušení dotací poškozujících životní prostředí i konkrétní doporučení členským státům týkající se zvyšování ekologických daní a nakládání s odpady a odpadními vodami a zlepšování recyklace. V těchto oblastech by členské státy měly prokázat větší ambice a cíle.

| 1.8 | EHSV projevuje znepokojení v souvislosti s tím, že víceletý finanční rámec Unie pro období 2014–2020 vykazuje významné rozpory: hospodářská odvětví s největšími emisemi CO2 (bydlení, energetika, průmysl a doprava) nejsou těmi, která získávají největší objem unijních fondů pro účely usnadnění procesu přechodu na zelenou ekonomiku, a proto je nezbytné tyto částky podstatně navýšit a zajistit účinnost a účelnost jejich vydávání. |
| --- | --- |

1.8

EHSV projevuje znepokojení v souvislosti s tím, že víceletý finanční rámec Unie pro období 2014–2020 vykazuje významné rozpory: hospodářská odvětví s největšími emisemi CO2 (bydlení, energetika, průmysl a doprava) nejsou těmi, která získávají největší objem unijních fondů pro účely usnadnění procesu přechodu na zelenou ekonomiku, a proto je nezbytné tyto částky podstatně navýšit a zajistit účinnost a účelnost jejich vydávání.

| 1.9 | EHSV považuje za zvláště důležité, aby se pokročilo v ekologicko-fiskální oblasti, včetně daňových pobídek pro podniky, jež založí fondy určené k financování investic zaměřených proti změně klimatu a spoluřízené zaměstnanci. |
| --- | --- |

1.9

EHSV považuje za zvláště důležité, aby se pokročilo v ekologicko-fiskální oblasti, včetně daňových pobídek pro podniky, jež založí fondy určené k financování investic zaměřených proti změně klimatu a spoluřízené zaměstnanci.

| 1.10 | Co se týče obchodní politiky EU, EHSV se domnívá, že aby se předešlo hrozbě průmyslové delokalizace, mělo by se zvážit zavedení cel odpovídajících daním z uhlíku pro země, které nepřijmou mezinárodní závazky v oblasti snižování emisí. |
| --- | --- |

1.10

Co se týče obchodní politiky EU, EHSV se domnívá, že aby se předešlo hrozbě průmyslové delokalizace, mělo by se zvážit zavedení cel odpovídajících daním z uhlíku pro země, které nepřijmou mezinárodní závazky v oblasti snižování emisí.

2.   Úvod

| 2.1 | V roce 2011 vypracovaly jak OECD, tak i Program OSN pro životní prostředí kompletní zprávu o zelené ekonomice. OIT zahájila program „Zelená pracovní místa“ a jedním z hlavních témat konference Rio+20 v roce 2012 byla Zelená ekonomika v kontextu udržitelného rozvoje a vymýcení chudoby. |
| --- | --- |

2.1

V roce 2011 vypracovaly jak OECD, tak i Program OSN pro životní prostředí kompletní zprávu o zelené ekonomice. OIT zahájila program „Zelená pracovní místa“ a jedním z hlavních témat konference Rio+20 v roce 2012 byla Zelená ekonomika v kontextu udržitelného rozvoje a vymýcení chudoby.

| 2.2 | V EU byla v roce 2006 obnovena strategie pro udržitelný rozvoj a v roce 2009 byl zahájen balíček opatření v oblasti klimatu a obnovitelných energií, jehož cílem bylo do roku 2020 snížit emise skleníkových plynů o 20 %, zvýšit podíl obnovitelných zdrojů na 20 % a zlepšit o 20 % energetickou účinnost (1). EU musí v této oblasti v obdobích do roku 2025 a do roku 2030 učinit větší pokroky. V roce 2011 Komise přijala stěžejní iniciativu Evropa účinněji využívající zdroje (2), Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 (3), strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 a Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje (4). |
| --- | --- |

2.2

V EU byla v roce 2006 obnovena strategie pro udržitelný rozvoj a v roce 2009 byl zahájen balíček opatření v oblasti klimatu a obnovitelných energií, jehož cílem bylo do roku 2020 snížit emise skleníkových plynů o 20 %, zvýšit podíl obnovitelných zdrojů na 20 % a zlepšit o 20 % energetickou účinnost (1). EU musí v této oblasti v obdobích do roku 2025 a do roku 2030 učinit větší pokroky. V roce 2011 Komise přijala stěžejní iniciativu Evropa účinněji využívající zdroje (2), Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 (3), strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 a Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje (4).

| 2.3 | EHSV vždy podporoval koncept ekologizace ekonomiky jako formu příspěvku k udržitelnému rozvoji a rovněž myšlenku, že evropská a vnitrostátní politika se musí v první řadě zabývat návrhy občanské společnosti týkajícími se přechodu na zelenou ekonomiku podporující začlenění. Zdůrazňoval při tom nezbytnost úzké spolupráce mezi všemi sociálními aktéry. Proto se několik jeho stanovisek zabývalo různými aspekty a následnými návrhy Komise: EHSV vyzdvihl, že zlepšení ekologické ekonomiky a správy musí jít ruku v ruce s podporou udržitelné výroby, pracovních míst a spotřeby a rovněž strategií pro rovnost mezi muži a ženami a balíčkem opatření EU v oblasti změny klimatu. |
| --- | --- |

2.3

EHSV vždy podporoval koncept ekologizace ekonomiky jako formu příspěvku k udržitelnému rozvoji a rovněž myšlenku, že evropská a vnitrostátní politika se musí v první řadě zabývat návrhy občanské společnosti týkajícími se přechodu na zelenou ekonomiku podporující začlenění. Zdůrazňoval při tom nezbytnost úzké spolupráce mezi všemi sociálními aktéry. Proto se několik jeho stanovisek zabývalo různými aspekty a následnými návrhy Komise: EHSV vyzdvihl, že zlepšení ekologické ekonomiky a správy musí jít ruku v ruce s podporou udržitelné výroby, pracovních míst a spotřeby a rovněž strategií pro rovnost mezi muži a ženami a balíčkem opatření EU v oblasti změny klimatu.

3.   Zelená ekonomika

| 3.1 | Zelená ekonomika podporující začlenění musí najít rovnováhu mezi hospodářskou prosperitou, větší sociální soudržností a významnějším zachováním a racionálním využíváním přírodních zdrojů, díky kterým se udržují naše dobré životní podmínky i dobré životní podmínky příštích generací. Jejím cílem je dematerializace produkce, tedy rozpojení souvislosti mezi hospodářským růstem a využíváním přírodních zdrojů a vytvářením kontaminace a odpadu. |
| --- | --- |

3.1

Zelená ekonomika podporující začlenění musí najít rovnováhu mezi hospodářskou prosperitou, větší sociální soudržností a významnějším zachováním a racionálním využíváním přírodních zdrojů, díky kterým se udržují naše dobré životní podmínky i dobré životní podmínky příštích generací. Jejím cílem je dematerializace produkce, tedy rozpojení souvislosti mezi hospodářským růstem a využíváním přírodních zdrojů a vytvářením kontaminace a odpadu.

| 3.2 | Podle OIT právě zelená pracovní místa snižují environmentální dopady podniků a hospodářských odvětví až na udržitelnou úroveň, přispívají ke snížení spotřeby energie, surovin a vody, k dekarbonizaci ekonomiky a snižování emisí skleníkových plynů. Koncept „zelených pracovních míst“ je relativně dynamický, jelikož hranice mezi zelenými pracovními místy a těmi, které zelené nejsou, se odvíjí od procesů technologické inovace. Proto se nejedná jen o místa související s nově vznikajícími odvětvími, ale všechna místa vyplývající z ekologizace procesů výroby a produktů ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

3.2

Podle OIT právě zelená pracovní místa snižují environmentální dopady podniků a hospodářských odvětví až na udržitelnou úroveň, přispívají ke snížení spotřeby energie, surovin a vody, k dekarbonizaci ekonomiky a snižování emisí skleníkových plynů. Koncept „zelených pracovních míst“ je relativně dynamický, jelikož hranice mezi zelenými pracovními místy a těmi, které zelené nejsou, se odvíjí od procesů technologické inovace. Proto se nejedná jen o místa související s nově vznikajícími odvětvími, ale všechna místa vyplývající z ekologizace procesů výroby a produktů ve všech odvětvích.

| 3.3 | Rozvoj zelené ekonomiky je ovlivňován dvěma zásadními směry: jedním z impulzů jsou politiky zaměřené proti změně klimatu, ten druhý vychází z rostoucí konkurence rozvíjejících se zemí v oblasti zdrojů, kterých bude čím dál tím méně a jež budou stále dražší. |
| --- | --- |

3.3

Rozvoj zelené ekonomiky je ovlivňován dvěma zásadními směry: jedním z impulzů jsou politiky zaměřené proti změně klimatu, ten druhý vychází z rostoucí konkurence rozvíjejících se zemí v oblasti zdrojů, kterých bude čím dál tím méně a jež budou stále dražší.

| 3.4 | V zelené ekonomice nejde pouze o vyrovnání mezi nově vznikajícími odvětvími a odvětvími tradičními (vyplývající z posunu v oblasti technologií směrem k nízkouhlíkovému hospodářství). Zahrnuje ekologickou modernizaci způsobu výroby a spotřeby v zájmu integrace cílů zvýšení přidané hodnoty podniků a jejich udržitelnosti z hlediska životního prostředí (úspora materiálů, energetická účinnost, organizace práce) a rovněž zlepšení vztahů mezi pracovníky a podniky v rámci zlepšování produktivity všech faktorů. |
| --- | --- |

3.4

V zelené ekonomice nejde pouze o vyrovnání mezi nově vznikajícími odvětvími a odvětvími tradičními (vyplývající z posunu v oblasti technologií směrem k nízkouhlíkovému hospodářství). Zahrnuje ekologickou modernizaci způsobu výroby a spotřeby v zájmu integrace cílů zvýšení přidané hodnoty podniků a jejich udržitelnosti z hlediska životního prostředí (úspora materiálů, energetická účinnost, organizace práce) a rovněž zlepšení vztahů mezi pracovníky a podniky v rámci zlepšování produktivity všech faktorů.

| 3.5 | V posledních letech byly zaznamenány hranice možností zeměkoule, jak z hlediska dostupných přírodních zdrojů a rostoucí poptávky, tak z hlediska možností planety absorbovat odpady a kontaminaci. |
| --- | --- |

3.5

V posledních letech byly zaznamenány hranice možností zeměkoule, jak z hlediska dostupných přírodních zdrojů a rostoucí poptávky, tak z hlediska možností planety absorbovat odpady a kontaminaci.

| 3.6 | Nesmí se zapomínat na dopady změny klimatu na zdraví: větší výskyt extrémních meteorologických jevů, zvýšení úrovně ozonu a suspendovaných částic v atmosféře a jejich toxicity v důsledku vyšších teplot a rozšíření dříve již vymizelých infekčních chorob zpět na evropský kontinent. |
| --- | --- |

3.6

Nesmí se zapomínat na dopady změny klimatu na zdraví: větší výskyt extrémních meteorologických jevů, zvýšení úrovně ozonu a suspendovaných částic v atmosféře a jejich toxicity v důsledku vyšších teplot a rozšíření dříve již vymizelých infekčních chorob zpět na evropský kontinent.

| 3.7 | Přeměny energetické, výrobní a dopravní struktury hlavních vyspělých ekonomik a velké části rozvíjejících se ekonomik v nadcházejících letech se budou soustředit na přechod od ekonomik s vysokou produkcí CO2 na nové, nízkouhlíkové ekonomiky, v nichž budou mít největší podíl na výrobě energie čisté a obnovitelné zdroje, tedy ty, které neprodukují skleníkové plyny ani jiný nebezpečný odpad. |
| --- | --- |

3.7

Přeměny energetické, výrobní a dopravní struktury hlavních vyspělých ekonomik a velké části rozvíjejících se ekonomik v nadcházejících letech se budou soustředit na přechod od ekonomik s vysokou produkcí CO2 na nové, nízkouhlíkové ekonomiky, v nichž budou mít největší podíl na výrobě energie čisté a obnovitelné zdroje, tedy ty, které neprodukují skleníkové plyny ani jiný nebezpečný odpad.

| 3.8 | Tato hluboká transformace výroby, která je někdy nazývána třetí průmyslovou revolucí, nebude neutrální z hlediska mezinárodní konkurenceschopnosti, zejména z pohledu těch zemí, které jsou čistými dovozci zdrojů energie a surovin, jako většina členských států EU. Proto už od roku 2009 zavedla řada vlád zemí OECD ambiciózní plány na povzbuzení, v nichž měly investice do infrastruktury a zelených V+V+i zásadní úlohu, a to za dvojím účelem – povzbudit produkci s cílem rychle překonat současnou recesi a podstoupit současnou restrukturalizaci produkce z vůdčí pozice. |
| --- | --- |

3.8

Tato hluboká transformace výroby, která je někdy nazývána třetí průmyslovou revolucí, nebude neutrální z hlediska mezinárodní konkurenceschopnosti, zejména z pohledu těch zemí, které jsou čistými dovozci zdrojů energie a surovin, jako většina členských států EU. Proto už od roku 2009 zavedla řada vlád zemí OECD ambiciózní plány na povzbuzení, v nichž měly investice do infrastruktury a zelených V+V+i zásadní úlohu, a to za dvojím účelem – povzbudit produkci s cílem rychle překonat současnou recesi a podstoupit současnou restrukturalizaci produkce z vůdčí pozice.

| 3.9 | Z finančního hlediska však byly tyto plány, stejně jako rozpočet Unie, značně zkráceny, mj. v důsledku úsporných fiskálních politik. Hlavní ekonom MMF uznal, že dopady těchto politik v podobě snížení výrobní činnosti zvysoka převýšily dosavadní odhady – podle studie provedené ve 28 zemích se fiskální multiplikátor od začátku krize v roce 2008 pohybuje mezi 0,8 a 1,7 (5). |
| --- | --- |

3.9

Z finančního hlediska však byly tyto plány, stejně jako rozpočet Unie, značně zkráceny, mj. v důsledku úsporných fiskálních politik. Hlavní ekonom MMF uznal, že dopady těchto politik v podobě snížení výrobní činnosti zvysoka převýšily dosavadní odhady – podle studie provedené ve 28 zemích se fiskální multiplikátor od začátku krize v roce 2008 pohybuje mezi 0,8 a 1,7 (5).

| 3.10 | Toto zpomalení stimulů zelené ekonomiky může přinést značné problémy mnoha zemím EU, protože v současné době je rozdíl v technologické úrovni mezi rozvinutými a rozvíjejícími se zeměmi mnohem menší a dynamičtější. Evropa jako celek si nemůže být jista, zda se nachází v čelním pelotonu rozvinutých zemí s nízkouhlíkovým hospodářstvím, což může v EU z dlouhodobého hlediska způsobit značné napětí, neboť by tím byla zpochybněna její schopnost pokračovat v budování hospodářsky vyspělé, sociálně soudržnější společnosti udržitelnější z hlediska životního prostředí. Je však třeba zdůraznit, že EU má silné vůdčí postavení v oblasti technologií a výroby v řadě průmyslových odvětví s jasným zaměřením do budoucnosti. |
| --- | --- |

3.10

Toto zpomalení stimulů zelené ekonomiky může přinést značné problémy mnoha zemím EU, protože v současné době je rozdíl v technologické úrovni mezi rozvinutými a rozvíjejícími se zeměmi mnohem menší a dynamičtější. Evropa jako celek si nemůže být jista, zda se nachází v čelním pelotonu rozvinutých zemí s nízkouhlíkovým hospodářstvím, což může v EU z dlouhodobého hlediska způsobit značné napětí, neboť by tím byla zpochybněna její schopnost pokračovat v budování hospodářsky vyspělé, sociálně soudržnější společnosti udržitelnější z hlediska životního prostředí. Je však třeba zdůraznit, že EU má silné vůdčí postavení v oblasti technologií a výroby v řadě průmyslových odvětví s jasným zaměřením do budoucnosti.

| 3.11 | Rozvojem zelené ekonomiky díky potřebným investicím a pobídkám se v Evropě zvýší možnosti tvorby pracovních míst. Nelze zapomenout na současné výrobní činnosti, které v současné době tvoří hospodářskou základnu zemí EU. Zelenými pracovními místy budou mnohá z těch, která jsou dnes považována za místa v rámci značně znečišťujících průmyslových odvětví, jakmile podstoupí procesy, které jim umožní zvýšit energetickou účinnost, snížit spotřebu surovin a méně znečišťovat. Několik příkladů: v odvětví silniční dopravy jde o podniky, jež se budou věnovat vývoji a konstrukci elektrických a hybridních vozidel a rovněž podniky zaměřené na veřejnou dopravu; ve stavebním průmyslu půjde o sektory výstavby vysokorychlostních železničních tras, jelikož ty přinášejí značnou energetickou úsporu na obyvatele ve srovnání s leteckou dopravou a tradiční železnicí; a o výstavbu zaměřenou na energetickou sanaci obytných budov s nízkou účinností z hlediska spotřeby energie. Vše je třeba učinit v rámci rozvoje a podpory sociálního dialogu a sociálního a kolektivního vyjednávání, aby byl konečný výsledek pozitivní z hlediska zaměstnanosti (kvalitativně i kvantitativně) a rovnosti (pracovních podmínek a mezd). Nicméně pouze osm zemí EU má oficiální definici zelených pracovních míst. V důsledku toho vznikají rozdílné odhady, neboť existují různé definice a metodiky. |
| --- | --- |

3.11

Rozvojem zelené ekonomiky díky potřebným investicím a pobídkám se v Evropě zvýší možnosti tvorby pracovních míst. Nelze zapomenout na současné výrobní činnosti, které v současné době tvoří hospodářskou základnu zemí EU. Zelenými pracovními místy budou mnohá z těch, která jsou dnes považována za místa v rámci značně znečišťujících průmyslových odvětví, jakmile podstoupí procesy, které jim umožní zvýšit energetickou účinnost, snížit spotřebu surovin a méně znečišťovat. Několik příkladů: v odvětví silniční dopravy jde o podniky, jež se budou věnovat vývoji a konstrukci elektrických a hybridních vozidel a rovněž podniky zaměřené na veřejnou dopravu; ve stavebním průmyslu půjde o sektory výstavby vysokorychlostních železničních tras, jelikož ty přinášejí značnou energetickou úsporu na obyvatele ve srovnání s leteckou dopravou a tradiční železnicí; a o výstavbu zaměřenou na energetickou sanaci obytných budov s nízkou účinností z hlediska spotřeby energie. Vše je třeba učinit v rámci rozvoje a podpory sociálního dialogu a sociálního a kolektivního vyjednávání, aby byl konečný výsledek pozitivní z hlediska zaměstnanosti (kvalitativně i kvantitativně) a rovnosti (pracovních podmínek a mezd). Nicméně pouze osm zemí EU má oficiální definici zelených pracovních míst. V důsledku toho vznikají rozdílné odhady, neboť existují různé definice a metodiky.

4.   Spolupráce občanské společnosti na spravedlivém přechodu na zelenou ekonomiku s technologickými inovacemi jako zásadním faktorem konkurenceschopnosti podniků

| 4.1 | Naprosto novým rysem této třetí průmyslové revoluce je stupeň rozvoje, kterého dosáhly výrobní síly, a obrovská citlivost společnosti a tlak občanské společnosti u témat udržitelnosti a životního prostředí. V Evropě došlo ke značnému rozvoji organizací na ochranu životního prostředí, spotřebitelských sdružení, odborových organizací, organizací podnikatelů a dalších aktérů občanské společnosti a to umožňuje, aby změny, které nastanou, vytvořily ekonomiku, jež bude sloužit snáze řiditelnému rozvoji udržitelnějšímu se sociálního i environmentálního hlediska, což bylo nemyslitelné při předchozích procesech, při nichž byly technologické a výrobní změny určovány pouze rozhodnutími na úrovni podniků. |
| --- | --- |

4.1

Naprosto novým rysem této třetí průmyslové revoluce je stupeň rozvoje, kterého dosáhly výrobní síly, a obrovská citlivost společnosti a tlak občanské společnosti u témat udržitelnosti a životního prostředí. V Evropě došlo ke značnému rozvoji organizací na ochranu životního prostředí, spotřebitelských sdružení, odborových organizací, organizací podnikatelů a dalších aktérů občanské společnosti a to umožňuje, aby změny, které nastanou, vytvořily ekonomiku, jež bude sloužit snáze řiditelnému rozvoji udržitelnějšímu se sociálního i environmentálního hlediska, což bylo nemyslitelné při předchozích procesech, při nichž byly technologické a výrobní změny určovány pouze rozhodnutími na úrovni podniků.

| 4.2 | OIT v Globálním paktu o pracovních místech přijatém v roce 2009 výslovně zdůrazňuje, že „sociální dialog je mechanismus nevyčíslitelné hodnoty z hlediska vytváření politik uzpůsobených prioritám jednotlivých států. Je to pevný základ, jenž může přivést zaměstnavatele, zaměstnance a vlády ke společnému konání, které je nezbytné pro překonání krize a zajištění udržitelné obnovy.“ Pro koordinaci úsilí v oblasti technologických inovací a stimulaci změn v rámci výrobních infrastruktur v mnohých evropských odvětvích postižených zaváděním nízkouhlíkového hospodářství účinněji využívajícího zdroje je nezbytná průmyslová politika vznikající na základě konsensu sociálních subjektů. |
| --- | --- |

4.2

OIT v Globálním paktu o pracovních místech přijatém v roce 2009 výslovně zdůrazňuje, že „sociální dialog je mechanismus nevyčíslitelné hodnoty z hlediska vytváření politik uzpůsobených prioritám jednotlivých států. Je to pevný základ, jenž může přivést zaměstnavatele, zaměstnance a vlády ke společnému konání, které je nezbytné pro překonání krize a zajištění udržitelné obnovy.“ Pro koordinaci úsilí v oblasti technologických inovací a stimulaci změn v rámci výrobních infrastruktur v mnohých evropských odvětvích postižených zaváděním nízkouhlíkového hospodářství účinněji využívajícího zdroje je nezbytná průmyslová politika vznikající na základě konsensu sociálních subjektů.

| 4.3 | Technologické inovace jsou zásadním prvkem zelené ekonomiky. Proto získají odvětví, podniky a technologie stimulující ekologizaci ekonomiky významnější finanční impulzy, jak veřejné, tak soukromé, neboť zvýší celkovou konkurenceschopnost evropského hospodářství. V této souvislosti vymezila Deutsche Bank za účelem orientace soukromých investic jako prioritní – v oblasti změny klimatu – následující sektory:






  — | produkce čisté a obnovitelné energie; |
| --- | --- | --- |

4.3

Technologické inovace jsou zásadním prvkem zelené ekonomiky. Proto získají odvětví, podniky a technologie stimulující ekologizaci ekonomiky významnější finanční impulzy, jak veřejné, tak soukromé, neboť zvýší celkovou konkurenceschopnost evropského hospodářství. V této souvislosti vymezila Deutsche Bank za účelem orientace soukromých investic jako prioritní – v oblasti změny klimatu – následující sektory:

—

produkce čisté a obnovitelné energie;

| — | infrastruktury a systémy řízení dodávek energie; |
| --- | --- |

—

infrastruktury a systémy řízení dodávek energie;

| — | v dopravních systémech pak povzbuzení železniční a námořní dopravy, hybridních automobilů ve střednědobém horizontu a biopaliv, které si v otázce využívání půd nebudou konkurovat s potravinami; |
| --- | --- |

—

v dopravních systémech pak povzbuzení železniční a námořní dopravy, hybridních automobilů ve střednědobém horizontu a biopaliv, které si v otázce využívání půd nebudou konkurovat s potravinami;

| — | zelená chemie a výzkum nových materiálů; |
| --- | --- |

—

zelená chemie a výzkum nových materiálů;

| — | základní průmyslová odvětví, která by byla úspornější z hlediska spotřeby energie a méně závislé na těžbě surovin a více využívaly nové, méně znečišťující materiály (včetně hutnictví, nízkouhlíkové výroby cementu atd.); |
| --- | --- |

—

základní průmyslová odvětví, která by byla úspornější z hlediska spotřeby energie a méně závislé na těžbě surovin a více využívaly nové, méně znečišťující materiály (včetně hutnictví, nízkouhlíkové výroby cementu atd.);

| — | stavebnictví, které by přineslo zlepšení energetické účinnosti budov a jejich schopnosti vyrábět energii; |
| --- | --- |

—

stavebnictví, které by přineslo zlepšení energetické účinnosti budov a jejich schopnosti vyrábět energii;

| — | nakládání s odpady; |
| --- | --- |

—

nakládání s odpady;

| — | zemědělství (mj. čistá hnojiva a pesticidy); |
| --- | --- |

—

zemědělství (mj. čistá hnojiva a pesticidy);

| — | systémy čištění, dekontaminace a odsolování vod. |
| --- | --- |

—

systémy čištění, dekontaminace a odsolování vod.

| 4.4 | Zvláštní pozornost by se měla věnovat potížím, které mají evropské MSP s přístupem k dostatečným finančním prostředkům pro nezbytné investice do ekologických inovací. |
| --- | --- |

4.4

Zvláštní pozornost by se měla věnovat potížím, které mají evropské MSP s přístupem k dostatečným finančním prostředkům pro nezbytné investice do ekologických inovací.

| 4.5 | Aby byly inovace konkurenceschopnou hodnotou, musí podnikatelský model zohledňovat postupy stimulující zapojení pracovníků podniků. Podniky musí využít to, že zapojení pracovní síly do organizace práce a do plánování v rámci podniku je faktor, jenž jednoznačně rozvíjí inovace a umožňuje zvýšení produktivity. To představuje výzvu v podobě modernizace systému pracovních vztahů a kolektivního vyjednávání a jejich vazbu na řízení podniků. |
| --- | --- |

4.5

Aby byly inovace konkurenceschopnou hodnotou, musí podnikatelský model zohledňovat postupy stimulující zapojení pracovníků podniků. Podniky musí využít to, že zapojení pracovní síly do organizace práce a do plánování v rámci podniku je faktor, jenž jednoznačně rozvíjí inovace a umožňuje zvýšení produktivity. To představuje výzvu v podobě modernizace systému pracovních vztahů a kolektivního vyjednávání a jejich vazbu na řízení podniků.

| 4.6 | Zapojení pracovníků v rámci podniků je jedním ze základních prvků, jenž napomáhá vedoucímu postavení Evropy v oblasti technologií v mnoha sektorech a zajišťuje zachování její vývozní kapacity. Toto zapojení nelze nahlížet pouze optikou rozdělování vytvářeného bohatství, neboť je samo o sobě rozhodujícím faktorem vytváření bohatství, jak uznávají samy podniky (6). Z velké míry vycházejí potíže s inovacemi zejména z neohebných organizačních struktur, jež pracovníka pojímají jako pouhý nástroj. |
| --- | --- |

4.6

Zapojení pracovníků v rámci podniků je jedním ze základních prvků, jenž napomáhá vedoucímu postavení Evropy v oblasti technologií v mnoha sektorech a zajišťuje zachování její vývozní kapacity. Toto zapojení nelze nahlížet pouze optikou rozdělování vytvářeného bohatství, neboť je samo o sobě rozhodujícím faktorem vytváření bohatství, jak uznávají samy podniky (6). Z velké míry vycházejí potíže s inovacemi zejména z neohebných organizačních struktur, jež pracovníka pojímají jako pouhý nástroj.

5.   Zelená ekonomika v evropských politikách

| 5.1 | Na konferenci Rio+20 hájila EU zelenou ekonomiku podporující začlenění, která by umožnila pokrok směrem k udržitelnému rozvoji. Cílem Komise je podporovat udržitelný rozvoj podporující začlenění tím, že umístí ekologizaci hospodářství do jádra své monitorovací činnosti navazující na konferenci Rio+20. Nezbytné je zapojení občanské společnosti do tohoto procesu a za tímto účelem musí vlády rozvíjet sociální dialog. |
| --- | --- |

5.1

Na konferenci Rio+20 hájila EU zelenou ekonomiku podporující začlenění, která by umožnila pokrok směrem k udržitelnému rozvoji. Cílem Komise je podporovat udržitelný rozvoj podporující začlenění tím, že umístí ekologizaci hospodářství do jádra své monitorovací činnosti navazující na konferenci Rio+20. Nezbytné je zapojení občanské společnosti do tohoto procesu a za tímto účelem musí vlády rozvíjet sociální dialog.

| 5.2 | Na podporu provádění stěžejní iniciativy Komise a Plánu pro Evropu účinněji využívající zdroje zřídila Komise v roce 2012 evropskou platformu, která v roce 2013 předloží zprávu v polovině období a v roce 2014 závěrečnou zprávu o účinném využívání zdrojů a která připravuje konkrétní návrhy týkající se přechodu na zelenou ekonomiku v těchto oblastech: rámcové podmínky investic do obnovitelných zdrojů energie, vymezování cílů a měření pokroku – v této souvislosti je třeba vybudovat rozsáhlý systém ukazatelů nad rámec HDP pro hodnocení výsledků těchto politik v příslušných odvětvích a celé společnosti (zvyšování konkurenceschopnosti, zlepšování pracovních podmínek pracovníků, procento recyklace, energetická účinnost a účinnost ve využívání zdrojů, podíl obnovitelných zdrojů energie, snižování znečištění) – a cyklická ekonomika/ekologizace ekonomiky. |
| --- | --- |

5.2

Na podporu provádění stěžejní iniciativy Komise a Plánu pro Evropu účinněji využívající zdroje zřídila Komise v roce 2012 evropskou platformu, která v roce 2013 předloží zprávu v polovině období a v roce 2014 závěrečnou zprávu o účinném využívání zdrojů a která připravuje konkrétní návrhy týkající se přechodu na zelenou ekonomiku v těchto oblastech: rámcové podmínky investic do obnovitelných zdrojů energie, vymezování cílů a měření pokroku – v této souvislosti je třeba vybudovat rozsáhlý systém ukazatelů nad rámec HDP pro hodnocení výsledků těchto politik v příslušných odvětvích a celé společnosti (zvyšování konkurenceschopnosti, zlepšování pracovních podmínek pracovníků, procento recyklace, energetická účinnost a účinnost ve využívání zdrojů, podíl obnovitelných zdrojů energie, snižování znečištění) – a cyklická ekonomika/ekologizace ekonomiky.

| 5.3 | Obzvláště důležitý je pokrok v ekologicko-fiskální oblasti a ve snižování vysokých dotací na fosilní paliva existujících v řadě zemí EU, jelikož ceny celé řady výrobků a služeb nezohledňují správně všechny výrobní náklady, protože náklady související s kontaminací jsou externalizovány. Dobrovolné politiky ekoznaček se ukázaly jako nedostatečné, zvláště za současné krize, kdy roste počet spotřebitelů, pro něž má zásadní význam cena výrobku, a nikoliv jeho environmentální kvalita. Aby mohla ekologicko-fiskální politika dosáhnout vysokého společenského konsensu, musí si uvědomovat své dopady na konkurenceschopnost podniků a společenské dopady na občany, které bývají nazývány „energetické zchudnutí“, a provádět doplňující politiky (průmyslové, obchodní, politiky na podporu nejvíce znevýhodněných společenských skupin), jež tyto dopady zmírní. Rovněž by měly být podporovány daňové pobídky pro reinvestování zisků podniků do snížení emisí CO2 (prostřednictvím fondů pro reinvestice proti změně klimatu) a dalších nepříznivých dopadů na životní prostředí, za předpokladu, že jejich správa v rámci podniků bude spoluřízená zaměstnanci. |
| --- | --- |

5.3

Obzvláště důležitý je pokrok v ekologicko-fiskální oblasti a ve snižování vysokých dotací na fosilní paliva existujících v řadě zemí EU, jelikož ceny celé řady výrobků a služeb nezohledňují správně všechny výrobní náklady, protože náklady související s kontaminací jsou externalizovány. Dobrovolné politiky ekoznaček se ukázaly jako nedostatečné, zvláště za současné krize, kdy roste počet spotřebitelů, pro něž má zásadní význam cena výrobku, a nikoliv jeho environmentální kvalita. Aby mohla ekologicko-fiskální politika dosáhnout vysokého společenského konsensu, musí si uvědomovat své dopady na konkurenceschopnost podniků a společenské dopady na občany, které bývají nazývány „energetické zchudnutí“, a provádět doplňující politiky (průmyslové, obchodní, politiky na podporu nejvíce znevýhodněných společenských skupin), jež tyto dopady zmírní. Rovněž by měly být podporovány daňové pobídky pro reinvestování zisků podniků do snížení emisí CO2 (prostřednictvím fondů pro reinvestice proti změně klimatu) a dalších nepříznivých dopadů na životní prostředí, za předpokladu, že jejich správa v rámci podniků bude spoluřízená zaměstnanci.

| 5.4 | Komise přijala návrh sedmého akčního programu pro životní prostředí, který stanoví, že politika v oblasti životního prostředí má přispívat k přechodu na zelenou ekonomiku. Parlament a Rada by měly tento program přijmout a EHSV k němu přispěl vypracováním příslušného stanoviska (7). Víceletý finanční rámec Unie pro období 2014–2020 však vykazuje významné rozpory: hospodářská odvětví s největšími emisemi CO2 (bydlení, energetika, průmysl a doprava) nejsou těmi, která získávají největší objem investic z unijních fondů. |
| --- | --- |

5.4

Komise přijala návrh sedmého akčního programu pro životní prostředí, který stanoví, že politika v oblasti životního prostředí má přispívat k přechodu na zelenou ekonomiku. Parlament a Rada by měly tento program přijmout a EHSV k němu přispěl vypracováním příslušného stanoviska (7). Víceletý finanční rámec Unie pro období 2014–2020 však vykazuje významné rozpory: hospodářská odvětví s největšími emisemi CO2 (bydlení, energetika, průmysl a doprava) nejsou těmi, která získávají největší objem investic z unijních fondů.

| 5.5 | Co se týče obchodní politiky EU, je třeba mít na paměti, že zvýšení uhlíkové daně by mělo vést k zavedení odpovídajících cel pro země, které nepřijmou mezinárodní závazky v oblasti snižování emisí, aby se tak snížilo riziko delokalizace. Clo uvalené na emise uhlíku představuje omezení volného obchodu, to už však mezinárodní společenství v jiných případech akceptovalo – Montrealský protokol, přijatý na ochranu ozonové vrstvy, zahrnoval možnost stanovit omezení obchodu v zájmu posílení dodržování protokolu –, vzhledem k tomu, že volný obchod není cílem samým pro sebe, nýbrž prostředkem pro vytváření bohatství udržitelným způsobem. Je beze sporu, že předcházení planetární katastrofě způsobené změnou klimatu je důležitější než udržení otevřenosti světových trhů vůči produktům s vysokými emisemi skleníkových plynů. |
| --- | --- |

5.5

Co se týče obchodní politiky EU, je třeba mít na paměti, že zvýšení uhlíkové daně by mělo vést k zavedení odpovídajících cel pro země, které nepřijmou mezinárodní závazky v oblasti snižování emisí, aby se tak snížilo riziko delokalizace. Clo uvalené na emise uhlíku představuje omezení volného obchodu, to už však mezinárodní společenství v jiných případech akceptovalo – Montrealský protokol, přijatý na ochranu ozonové vrstvy, zahrnoval možnost stanovit omezení obchodu v zájmu posílení dodržování protokolu –, vzhledem k tomu, že volný obchod není cílem samým pro sebe, nýbrž prostředkem pro vytváření bohatství udržitelným způsobem. Je beze sporu, že předcházení planetární katastrofě způsobené změnou klimatu je důležitější než udržení otevřenosti světových trhů vůči produktům s vysokými emisemi skleníkových plynů.

V Bruselu dne 23. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Shrnutí viz COM(2011) 21 final, příloha 1 a zde: http://ec.europa.eu/clima/policies/package/index_en.htm

1

(2)  COM(2011) 21 final.

2

(3)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0112:REV1:EN:PDF

3

(4)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0571:FIN:CS:PDF

4

(5)  Pracovní dokument MMF/13/1. Growth Forecast Errors and Fiscal Multipliers. Připravili Olivier Blanchard a Daniel Leigh; leden 2013.

5

(6)  Projekt EPOC Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek.

6

(7)  Stanovisko EHSV k 7. akčnímu programu Unie pro životní prostředí, Úř. Věst. C 161, 6.6.2013, s. 77-81.

7

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

490. plenární zasedání ve dnech 22. a 23. května 2013

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/23

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Návrh prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie: zahájení evropské diskuse

COM(2012) 777 final/2

2013/C 271/04

Zpravodaj: pan CEDRONE

Dne 19. února 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise – Návrh prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie: zahájení evropské diskuse

COM(2012) 777 final/2.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 24. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 149 hlasy pro, 12 hlasů bylo proti a 25 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Sdělení Komise je významným přínosem pro zahájení nesmírně důležité diskuse o EU a ve srovnání s dřívějšími metodami a koncepcemi velkým krokem kupředu, co se týče HMU. Poprvé mimo jiné popisuje mezinárodní úlohu a politickou budoucnost EU. EHSV tedy návrh vítá, neboť může znamenat historický obrat, ovšem pod podmínkou, že Rada sebere po 20 letech nezbytnou odvahu a vůli přijmout a uvést v platnost ustanovení, která jsou užitečná k dosažení popsaných cílů a k jeho rychlému provedení. |
| --- | --- |

1.1

Sdělení Komise je významným přínosem pro zahájení nesmírně důležité diskuse o EU a ve srovnání s dřívějšími metodami a koncepcemi velkým krokem kupředu, co se týče HMU. Poprvé mimo jiné popisuje mezinárodní úlohu a politickou budoucnost EU. EHSV tedy návrh vítá, neboť může znamenat historický obrat, ovšem pod podmínkou, že Rada sebere po 20 letech nezbytnou odvahu a vůli přijmout a uvést v platnost ustanovení, která jsou užitečná k dosažení popsaných cílů a k jeho rychlému provedení.

| 1.2 | Evropská rada již rozhodnutími, která přijala během let 2011 a 2012, v podstatě zahájila důležitou strukturovanou reformu evropské správy, co se týče dohledu nad nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou, zpřísnění rozpočtových pravidel a koordinace hospodářských politik zemí eurozóny. Nezbytnými nástroji pro zaručení stability HMU jsou nekonvenční opatření spočívající v „podmíněném, ale neomezeném“ nákupu státních dluhopisů států nacházejících se v obtížích, o nichž nedávno rozhodla ECB, zavedení jednotného mechanismu dohledu, jehož cílem je zaručit přísný a nestranný obezřetnostní dohled a přerušit spojení mezi státy a bankami, a pravidla pro likvidaci bank. |
| --- | --- |

1.2

Evropská rada již rozhodnutími, která přijala během let 2011 a 2012, v podstatě zahájila důležitou strukturovanou reformu evropské správy, co se týče dohledu nad nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou, zpřísnění rozpočtových pravidel a koordinace hospodářských politik zemí eurozóny. Nezbytnými nástroji pro zaručení stability HMU jsou nekonvenční opatření spočívající v „podmíněném, ale neomezeném“ nákupu státních dluhopisů států nacházejících se v obtížích, o nichž nedávno rozhodla ECB, zavedení jednotného mechanismu dohledu, jehož cílem je zaručit přísný a nestranný obezřetnostní dohled a přerušit spojení mezi státy a bankami, a pravidla pro likvidaci bank.

| 1.3 | EHSV podporuje strategii uvedenou ve sdělení Komise, již nedávno potvrdil předseda Evropské rady pan Van Rompuy (Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii) a jejímž cílem je posílit eurozónu, domnívá se však, že není dostatečná k zaručení toho, aby členské státy, občané a podniky měly z HMU plný užitek, což dokazují i události, k nimž došlo v posledních deseti letech. Rada má politickou odpovědnost vyplývající z Maastrichtské smlouvy, která vážně omezila HMU vytvořenou na jejím základě. Dnes na to doplácíme. Z toho důvodu nyní Komise předkládá návrh prohloubené a skutečné HMU. |
| --- | --- |

1.3

EHSV podporuje strategii uvedenou ve sdělení Komise, již nedávno potvrdil předseda Evropské rady pan Van Rompuy (Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii) a jejímž cílem je posílit eurozónu, domnívá se však, že není dostatečná k zaručení toho, aby členské státy, občané a podniky měly z HMU plný užitek, což dokazují i události, k nimž došlo v posledních deseti letech. Rada má politickou odpovědnost vyplývající z Maastrichtské smlouvy, která vážně omezila HMU vytvořenou na jejím základě. Dnes na to doplácíme. Z toho důvodu nyní Komise předkládá návrh prohloubené a skutečné HMU.

| 1.4 | K zajištění větší stability HMU, hospodářského růstu a růstu zaměstnanosti musí Rada zavést důraznější opatření, jako např. pevnější plán růstu a silnější mechanismy hospodářské integrace. Tato opatření je nutné začít provádět současně a hned, ne ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Je tedy zapotřebí souboru makro a mikroekonomických politik, důslednosti, smyslu pro solidaritu, důvěru a sounáležitost ze strany členských států a mezi nimi a EU a nelze ani pozapomínat na to, že hlavním cílem opatření, o nichž se diskutuje, musí být blaho všech lidí. |
| --- | --- |

1.4

K zajištění větší stability HMU, hospodářského růstu a růstu zaměstnanosti musí Rada zavést důraznější opatření, jako např. pevnější plán růstu a silnější mechanismy hospodářské integrace. Tato opatření je nutné začít provádět současně a hned, ne ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Je tedy zapotřebí souboru makro a mikroekonomických politik, důslednosti, smyslu pro solidaritu, důvěru a sounáležitost ze strany členských států a mezi nimi a EU a nelze ani pozapomínat na to, že hlavním cílem opatření, o nichž se diskutuje, musí být blaho všech lidí.

| 1.5 | EHSV sice sdělení oceňuje, upozorňuje však, že i v případě, kdy by se vše podařilo uvést do praxe, by se jen obtížně dosáhlo výrazných výsledků, zejména co se týče postupu rozhodování, jelikož chybí konkrétní návrh politické unie, která by zastřešila euro. To stejné platí pro dluh, překonání asymetrických otřesů, růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost (u níž by bylo potřeba provést systematickou studii dopadu). Současná situace se vyznačuje všemi těmito omezeními. |
| --- | --- |

1.5

EHSV sice sdělení oceňuje, upozorňuje však, že i v případě, kdy by se vše podařilo uvést do praxe, by se jen obtížně dosáhlo výrazných výsledků, zejména co se týče postupu rozhodování, jelikož chybí konkrétní návrh politické unie, která by zastřešila euro. To stejné platí pro dluh, překonání asymetrických otřesů, růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost (u níž by bylo potřeba provést systematickou studii dopadu). Současná situace se vyznačuje všemi těmito omezeními.

| 1.6 | EHSV připomíná, že, jak je známo, k většině stávajících návrhů Komise již předložil stanoviska a navrhl řešení, zejména ohledně omezení HMU, ECB a otázky růstu a státního dluhu (1). Kroky, které dosud přijala Komise a Rada, jsou dobrým základem budoucí práce v této oblasti. EHSV tedy oceňuje rozhodnutí Komise sestavit budoucí pokyny k těmto záležitostem, a doufá, že je to pro Radu vhodná příležitost k rychlému přijetí konkrétních ustanovení o dluhu a růstu, a rapidně tak skutečně zvýšit kvalitu. |
| --- | --- |

1.6

EHSV připomíná, že, jak je známo, k většině stávajících návrhů Komise již předložil stanoviska a navrhl řešení, zejména ohledně omezení HMU, ECB a otázky růstu a státního dluhu (1). Kroky, které dosud přijala Komise a Rada, jsou dobrým základem budoucí práce v této oblasti. EHSV tedy oceňuje rozhodnutí Komise sestavit budoucí pokyny k těmto záležitostem, a doufá, že je to pro Radu vhodná příležitost k rychlému přijetí konkrétních ustanovení o dluhu a růstu, a rapidně tak skutečně zvýšit kvalitu.

| 1.7 | Poslední rozhodnutí EU uvedená ve sdělení sice vyhovují makroekonomickému rámci (i když pouze částečně), ale návrhy na mikroúrovni týkající se výrobních odvětví, které jediné mohou oživit růst, se jeví neuspokojivé. Komise se dokumentem snaží zahájit diskusi o HMU, toto téma však jde za rámec fiskální konsolidace a makroekonomických politik. Byly by vhodné i mikroekonomické politiky, např. opravdový pakt pro průmysl (industrial compact). |
| --- | --- |

1.7

Poslední rozhodnutí EU uvedená ve sdělení sice vyhovují makroekonomickému rámci (i když pouze částečně), ale návrhy na mikroúrovni týkající se výrobních odvětví, které jediné mohou oživit růst, se jeví neuspokojivé. Komise se dokumentem snaží zahájit diskusi o HMU, toto téma však jde za rámec fiskální konsolidace a makroekonomických politik. Byly by vhodné i mikroekonomické politiky, např. opravdový pakt pro průmysl (industrial compact).

| 1.8 | Sdělení Komise by mohlo získat širší podporu, kdyby v různých časových fázích stanovených pro zavedení opatření potřebných ke zvýšení stability a funkčnosti HMU byla konkrétněji zmíněna potřeba provádět evropské politiky v souladu s tímto cílem a byly definovány oblasti zásahu, které se mají realizovat, a novinky, které se mají zavést, aby se racionalizovaly a zefektivnily také evropské výdaje. |
| --- | --- |

1.8

Sdělení Komise by mohlo získat širší podporu, kdyby v různých časových fázích stanovených pro zavedení opatření potřebných ke zvýšení stability a funkčnosti HMU byla konkrétněji zmíněna potřeba provádět evropské politiky v souladu s tímto cílem a byly definovány oblasti zásahu, které se mají realizovat, a novinky, které se mají zavést, aby se racionalizovaly a zefektivnily také evropské výdaje.

| 1.9 | Komise může a musí přispět k provádění reforem, které jsou nezbytné pro zvýšení konkurenceschopnosti vnitrostátních výrobních a správních systémů. Měla by přijmout inovativní metody a kritéria pro opatření související s jednotným trhem, správou strukturálních fondů a hlavními společnými politikami. Kromě toho by měla vyjít z inovací zavedených ECB a navrhnout stejně podstatné změny v provádění evropských politik, které se velkou měrou dotýkají nejzranitelnějších oblastí, regionů a odvětví EU, jak již několikrát navrhl EHSV. |
| --- | --- |

1.9

Komise může a musí přispět k provádění reforem, které jsou nezbytné pro zvýšení konkurenceschopnosti vnitrostátních výrobních a správních systémů. Měla by přijmout inovativní metody a kritéria pro opatření související s jednotným trhem, správou strukturálních fondů a hlavními společnými politikami. Kromě toho by měla vyjít z inovací zavedených ECB a navrhnout stejně podstatné změny v provádění evropských politik, které se velkou měrou dotýkají nejzranitelnějších oblastí, regionů a odvětví EU, jak již několikrát navrhl EHSV.

| 1.10 | Co se týče ECB, je třeba plně využít její struktury ve prospěch růstu a zaměstnanosti a jako věřitele poslední instance. Úmysl zemí eurozóny ubírat se tímto směrem by přispěl k upevnění důvěry v ECB a v euro a k potírání spekulativních útoků, zejména na země s velkými rozpočtovými potížemi. |
| --- | --- |

1.10

Co se týče ECB, je třeba plně využít její struktury ve prospěch růstu a zaměstnanosti a jako věřitele poslední instance. Úmysl zemí eurozóny ubírat se tímto směrem by přispěl k upevnění důvěry v ECB a v euro a k potírání spekulativních útoků, zejména na země s velkými rozpočtovými potížemi.

| 1.11 | Stabilitu eura není možné svěřit pouze ECB a společné měnové politice a ponechat přitom členským státům úplnou autonomii v řízení jejich fiskálních a rozpočtových politik. EHSV se domnívá, že fiskální unii nelze s ohledem na jednotný rozpočet eurozóny odkládat na dlouhodobý horizont, jak předpokládá sdělení, ale že se musí společně s jednotnou měnou a jednotným bankovním dohledem stát dalším pilířem, jímž bude možné v krátkodobém a střednědobém horizontu podepřít stabilitu HMU, a ubezpečit tak trhy o soudržnosti evropského projektu. |
| --- | --- |

1.11

Stabilitu eura není možné svěřit pouze ECB a společné měnové politice a ponechat přitom členským státům úplnou autonomii v řízení jejich fiskálních a rozpočtových politik. EHSV se domnívá, že fiskální unii nelze s ohledem na jednotný rozpočet eurozóny odkládat na dlouhodobý horizont, jak předpokládá sdělení, ale že se musí společně s jednotnou měnou a jednotným bankovním dohledem stát dalším pilířem, jímž bude možné v krátkodobém a střednědobém horizontu podepřít stabilitu HMU, a ubezpečit tak trhy o soudržnosti evropského projektu.

| 1.12 | EK vyvinula značné úsilí v souvislosti s institucionálními návrhy. EHSV považuje za vhodné, aby se institucionální otázka konečně zařadila na program, jelikož je základem inovativních návrhů EK, včetně politické unie. To je zcela nový návrh. Domnívá se však, že se velká část těchto návrhů se neodklání od stávajícího rámce, činí malý pokrok, a nepovede tedy k výsledku, pokud Rada nezajde dál a nebude je považovat pouze za podnět k zásahu. |
| --- | --- |

1.12

EK vyvinula značné úsilí v souvislosti s institucionálními návrhy. EHSV považuje za vhodné, aby se institucionální otázka konečně zařadila na program, jelikož je základem inovativních návrhů EK, včetně politické unie. To je zcela nový návrh. Domnívá se však, že se velká část těchto návrhů se neodklání od stávajícího rámce, činí malý pokrok, a nepovede tedy k výsledku, pokud Rada nezajde dál a nebude je považovat pouze za podnět k zásahu.

| 1.13 | Mohly by představovat další přechodnou fázi, EHSV, který by měl být součástí tohoto procesu, se však s ohledem na to, co již bylo navrženo a schváleno, domnívá, že na dílčí kroky již není v některých oblastech čas a že by se spíše měla zásadně zvýšit jak kvalita obsahu politik, tak kvalita rozhodovacího procesu pro jejich provádění bez dalších přetvářek, aby se pak zase neopakovalo, že je zapotřebí „opravdových“ politiky, „opravdové“ HMU, „opravdové“ politické unie atp. Je třeba jednat nyní, odhodlaněji a pružněji, a to na jedné straně, aby se přerušila recese, která postihla velkou část EU, a na druhé straně, aby se vyřešily dlouho neřešené problémy, které se plně projevily až během mezinárodní finanční krize. |
| --- | --- |

1.13

Mohly by představovat další přechodnou fázi, EHSV, který by měl být součástí tohoto procesu, se však s ohledem na to, co již bylo navrženo a schváleno, domnívá, že na dílčí kroky již není v některých oblastech čas a že by se spíše měla zásadně zvýšit jak kvalita obsahu politik, tak kvalita rozhodovacího procesu pro jejich provádění bez dalších přetvářek, aby se pak zase neopakovalo, že je zapotřebí „opravdových“ politiky, „opravdové“ HMU, „opravdové“ politické unie atp. Je třeba jednat nyní, odhodlaněji a pružněji, a to na jedné straně, aby se přerušila recese, která postihla velkou část EU, a na druhé straně, aby se vyřešily dlouho neřešené problémy, které se plně projevily až během mezinárodní finanční krize.

| 1.14 | EHSV žádá Radu, aby se inspirovala návrhy Komise a byla odvážnější a jasnější, co se týče dodržování uzavřených dohod a odpovědnosti za předkládání návrhů, které je třeba schválit a provést, a aby v souvislosti se změnou Smlouvy zejména podporovala rozšíření hlasování většinou na všechny záležitosti počínaje hospodářskou politikou a politikou zaměstnanosti. |
| --- | --- |

1.14

EHSV žádá Radu, aby se inspirovala návrhy Komise a byla odvážnější a jasnější, co se týče dodržování uzavřených dohod a odpovědnosti za předkládání návrhů, které je třeba schválit a provést, a aby v souvislosti se změnou Smlouvy zejména podporovala rozšíření hlasování většinou na všechny záležitosti počínaje hospodářskou politikou a politikou zaměstnanosti.

| 1.15 | Shrnutí návrhů EHSV |
| --- | --- |

1.15

Shrnutí návrhů EHSV

| 1.15.1 | EHSV se nicméně domnívá, že pro realizaci skutečné HMU je třeba okamžitě (bez změny Smlouvy) provést tyto kroky:






  — | zahájit evropskou iniciativu pro růst, neboť pouze pomocí úsporných opatření by nebylo možné splnit žádné z kritérií stanovených Unií; |
| --- | --- | --- |

1.15.1

EHSV se nicméně domnívá, že pro realizaci skutečné HMU je třeba okamžitě (bez změny Smlouvy) provést tyto kroky:

—

zahájit evropskou iniciativu pro růst, neboť pouze pomocí úsporných opatření by nebylo možné splnit žádné z kritérií stanovených Unií;

| — | usnadnit odstranění hospodářských rozdílů mezi zeměmi pomocí systému solidární konvergence – v zemích nejvíce zasažených krizí by se mohlo využít opatření zaměřených na mikroúroveň s cílem snížit nezaměstnanost mladých lidí (EU by mohla např. dát příspěvek na každého zaměstnaného mladého člověka), čímž se vytvoří pozitivní podmínečnost; |
| --- | --- |

—

usnadnit odstranění hospodářských rozdílů mezi zeměmi pomocí systému solidární konvergence – v zemích nejvíce zasažených krizí by se mohlo využít opatření zaměřených na mikroúroveň s cílem snížit nezaměstnanost mladých lidí (EU by mohla např. dát příspěvek na každého zaměstnaného mladého člověka), čímž se vytvoří pozitivní podmínečnost;

| — | vyřešit problém dluhu, jak požadovala Komise a EHSV, aby bylo možné vzdorovat problémům všech zemí, které přijaly euro nebo ho přijmou; |
| --- | --- |

—

vyřešit problém dluhu, jak požadovala Komise a EHSV, aby bylo možné vzdorovat problémům všech zemí, které přijaly euro nebo ho přijmou;

| — | urychleně zavést bankovní unii a evropský dohled; |
| --- | --- |

—

urychleně zavést bankovní unii a evropský dohled;

| — | dokončit jednotný trh ve všech oblastech (fiskální, finanční, bankovní, v energetice, službách, ve výzkumu a inovacích atp.); |
| --- | --- |

—

dokončit jednotný trh ve všech oblastech (fiskální, finanční, bankovní, v energetice, službách, ve výzkumu a inovacích atp.);

| — | snížit fragmentaci úvěrového trhu tak, aby za stejných podmínek byly náklady na úvěr stejné ve všech členských státech. |
| --- | --- |

—

snížit fragmentaci úvěrového trhu tak, aby za stejných podmínek byly náklady na úvěr stejné ve všech členských státech.

| 1.15.2 | Ve střednědobém či dlouhodobém časovém horizontu je (s případnými změnami Smlouvy) třeba:






  — | zavést společně s měnovou, finanční a fiskální správou skutečnou správu ekonomických záležitostí EU, rovněž za účelem zvýšení spojitosti mezi ústředními a decentralizovanými politikami; |
| --- | --- | --- |

1.15.2

Ve střednědobém či dlouhodobém časovém horizontu je (s případnými změnami Smlouvy) třeba:

—

zavést společně s měnovou, finanční a fiskální správou skutečnou správu ekonomických záležitostí EU, rovněž za účelem zvýšení spojitosti mezi ústředními a decentralizovanými politikami;

| — | doplnit mandát ECB; |
| --- | --- |

—

doplnit mandát ECB;

| — | posílit metodu přijímání rozhodnutí a struktury v rámci jediného subjektu, čímž se zavede „správa“ eura – doplní se a sjednotí stávající systém a realizuje se fiskální unie. Základem bude sestavení společného rozpočtu eurozóny mj. s mechanismem solidarity, pomocí něhož se sníží ekonomická nerovnováha mezi zeměmi; |
| --- | --- |

—

posílit metodu přijímání rozhodnutí a struktury v rámci jediného subjektu, čímž se zavede „správa“ eura – doplní se a sjednotí stávající systém a realizuje se fiskální unie. Základem bude sestavení společného rozpočtu eurozóny mj. s mechanismem solidarity, pomocí něhož se sníží ekonomická nerovnováha mezi zeměmi;

| — | realizovat sociální pakt pro sociální unii se zapojením sociálním partnerů a organizované občanské společnosti; |
| --- | --- |

—

realizovat sociální pakt pro sociální unii se zapojením sociálním partnerů a organizované občanské společnosti;

| — | vytvořit politickou unii, přičemž je třeba nejdříve posílit spolupráci. Smyslem je mj. přistupovat jednotně k euru a zavést demokratičtější a transparentnější proces rozhodování. Za tímto účelem by mohlo být vhodné svěřit ústavodárnou moc příštímu EP společně s Radou; |
| --- | --- |

—

vytvořit politickou unii, přičemž je třeba nejdříve posílit spolupráci. Smyslem je mj. přistupovat jednotně k euru a zavést demokratičtější a transparentnější proces rozhodování. Za tímto účelem by mohlo být vhodné svěřit ústavodárnou moc příštímu EP společně s Radou;

| — | dát Unii reprezentativnější úlohu v mezinárodních organizacích. |
| --- | --- |

—

dát Unii reprezentativnější úlohu v mezinárodních organizacích.

2.   Obecné připomínky – výtky

| 2.1 | Výbor si je vědom, že projednáváme jednu z momentálně nejsložitějších otázek. Evropa vstupuje do nové fáze hlubší integrace, s níž je spojena řada odvážných kroků. EHSV je velmi potěšen, že jako první krok tímto směrem byla zahájena diskuse o budoucnosti HMU, a poukazuje na to, že makroekonomická situace v HMU je výsledkem rozhodnutí na mikroekonomické úrovni. Makro a mikroekonomické politiky by tedy měly být nasměrovány k dosažení stejných celkových cílů. |
| --- | --- |

2.1

Výbor si je vědom, že projednáváme jednu z momentálně nejsložitějších otázek. Evropa vstupuje do nové fáze hlubší integrace, s níž je spojena řada odvážných kroků. EHSV je velmi potěšen, že jako první krok tímto směrem byla zahájena diskuse o budoucnosti HMU, a poukazuje na to, že makroekonomická situace v HMU je výsledkem rozhodnutí na mikroekonomické úrovni. Makro a mikroekonomické politiky by tedy měly být nasměrovány k dosažení stejných celkových cílů.

| 2.2 | Článek 9 Smlouvy o fungování Evropské unie, jejž doplňují články 151 a 153, v zásadě stanovuje, že při vymezování a provádění svých politik a činností přihlíží Unie k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zlepšováním životních a pracovních podmínek a bojem proti sociálnímu vyloučení. Výbor s údivem zaznamenává, že uvedené sdělení nepočítá žádný z těchto parametrů mezi cíle prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie. EHSV jednak žádá, aby tyto cíle byly jasně vyhlášeny, jednak považuje za nezbytné zaručit větší sledování (dopadové studie) účinků hospodářských a měnových politik na sociální situaci a trh práce a za vhodné připravit opatření na odstranění negativních ekonomických a sociálních důsledků, které by tyto politiky mohly mít. |
| --- | --- |

2.2

Článek 9 Smlouvy o fungování Evropské unie, jejž doplňují články 151 a 153, v zásadě stanovuje, že při vymezování a provádění svých politik a činností přihlíží Unie k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zlepšováním životních a pracovních podmínek a bojem proti sociálnímu vyloučení. Výbor s údivem zaznamenává, že uvedené sdělení nepočítá žádný z těchto parametrů mezi cíle prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie. EHSV jednak žádá, aby tyto cíle byly jasně vyhlášeny, jednak považuje za nezbytné zaručit větší sledování (dopadové studie) účinků hospodářských a měnových politik na sociální situaci a trh práce a za vhodné připravit opatření na odstranění negativních ekonomických a sociálních důsledků, které by tyto politiky mohly mít.

| 2.3 | Žádný z návrhů Komise na stabilnější a důvěryhodnější HMU nelze ve skutečnosti realizovat (ani v krátkodobém, ani ve středně až dlouhodobém časovém horizontu), pokud členské státy a zejména ty, které byly nejvíce zasaženy hospodářskou a finanční krizí, nebudou opět růst a řešit problémy s prací a nezaměstnaností (jež rychle roste zejména mezi mladými lidmi) a snižovat rozdíly, které mezi členskými zeměmi přetrvávají. Stejně tak nebude realizováno nic, pokud Rada a Euroskupina nepřijmou doporučení Komise, aby prosadily reformy potřebné k dokončení HMU, na které se čeká dvacet let, a pokud členské státy nebudou odhodlaně postupovat tímto směrem a část své suverenity, která je k tomuto účelu nezbytná, řídit společně. |
| --- | --- |

2.3

Žádný z návrhů Komise na stabilnější a důvěryhodnější HMU nelze ve skutečnosti realizovat (ani v krátkodobém, ani ve středně až dlouhodobém časovém horizontu), pokud členské státy a zejména ty, které byly nejvíce zasaženy hospodářskou a finanční krizí, nebudou opět růst a řešit problémy s prací a nezaměstnaností (jež rychle roste zejména mezi mladými lidmi) a snižovat rozdíly, které mezi členskými zeměmi přetrvávají. Stejně tak nebude realizováno nic, pokud Rada a Euroskupina nepřijmou doporučení Komise, aby prosadily reformy potřebné k dokončení HMU, na které se čeká dvacet let, a pokud členské státy nebudou odhodlaně postupovat tímto směrem a část své suverenity, která je k tomuto účelu nezbytná, řídit společně.

| 2.4 | Hlavní starostí Komise zůstává zajištění koordinace hospodářských politik členských zemí prostřednictvím strukturovaného souboru opatření a nástrojů na posílení konvergence rozpočtových politik a mechanismů dohledu, což je vhodné pro zmírnění potíží, které mají nejzadluženější země s financováním veřejného dluhu, a pro dodržování přísných plánů snižování dluhu a jeho udržitelnosti, které navrhla Komise a nedávno schválily členské země (fiscal compact). Pro znovuzískání důvěry občanů a trhů se však opatření přijatá na vnitrostátní úrovni musí ubírat společným, evropským směrem, aby se pomocí nich dosáhlo konkrétních přínosů pro občany a podniky. Proto je zapotřebí většího souladu mezi makroekonomickými a mikroekonomickými (mládež, trh práce, sociální zabezpečení atp.) politikami v jednotlivých státech. |
| --- | --- |

2.4

Hlavní starostí Komise zůstává zajištění koordinace hospodářských politik členských zemí prostřednictvím strukturovaného souboru opatření a nástrojů na posílení konvergence rozpočtových politik a mechanismů dohledu, což je vhodné pro zmírnění potíží, které mají nejzadluženější země s financováním veřejného dluhu, a pro dodržování přísných plánů snižování dluhu a jeho udržitelnosti, které navrhla Komise a nedávno schválily členské země (fiscal compact). Pro znovuzískání důvěry občanů a trhů se však opatření přijatá na vnitrostátní úrovni musí ubírat společným, evropským směrem, aby se pomocí nich dosáhlo konkrétních přínosů pro občany a podniky. Proto je zapotřebí většího souladu mezi makroekonomickými a mikroekonomickými (mládež, trh práce, sociální zabezpečení atp.) politikami v jednotlivých státech.

| 2.5 | Velká část zemí eurozóny zahájila pátý rok s negativním růstem a v předpovědích na příští roky jsou dosti malá zlepšení hlavních makroekonomických ukazatelů. Návrhy na posílení HMU, které předložila Komise, musí být doplněny o další připomínky či opatření, aby byly věrohodné a staly se předmětem široké společné diskuse o budoucnosti HMU, do níž bude kromě odborníků zapojena celá evropská občanská společnost. |
| --- | --- |

2.5

Velká část zemí eurozóny zahájila pátý rok s negativním růstem a v předpovědích na příští roky jsou dosti malá zlepšení hlavních makroekonomických ukazatelů. Návrhy na posílení HMU, které předložila Komise, musí být doplněny o další připomínky či opatření, aby byly věrohodné a staly se předmětem široké společné diskuse o budoucnosti HMU, do níž bude kromě odborníků zapojena celá evropská občanská společnost.

| 2.6 | Země eurozóny se v souladu se závazky EU vyzývají, aby i v nadcházejících letech prováděly přísnou rozpočtovou politiku. Tu bude v první řadě možné zajistit prostřednictvím reforem, jejichž cílem bude racionalizace struktury státních rozpočtů jak na straně výdajů, tak na straně veřejných příjmů. Přitom je třeba náležitě zohlednit spravedlivé rozdělování a dopady fiskálních multiplikátorů. Bylo tak možné opět dosáhnout účinnosti, aniž by to mělo dopad na rozpočet a omezily se oblastí výdajů, které jsou zásadní pro hospodářský růst a sociální blahobyt, jako je zdravotnictví, bezpečnost, vzdělávání, výzkum a inovace a infrastruktura (2). |
| --- | --- |

2.6

Země eurozóny se v souladu se závazky EU vyzývají, aby i v nadcházejících letech prováděly přísnou rozpočtovou politiku. Tu bude v první řadě možné zajistit prostřednictvím reforem, jejichž cílem bude racionalizace struktury státních rozpočtů jak na straně výdajů, tak na straně veřejných příjmů. Přitom je třeba náležitě zohlednit spravedlivé rozdělování a dopady fiskálních multiplikátorů. Bylo tak možné opět dosáhnout účinnosti, aniž by to mělo dopad na rozpočet a omezily se oblastí výdajů, které jsou zásadní pro hospodářský růst a sociální blahobyt, jako je zdravotnictví, bezpečnost, vzdělávání, výzkum a inovace a infrastruktura (2).

| 2.7 | Tato vnitrostátní opatření je však potřeba doplnit o opatření na evropské úrovni, která jsou nezbytná pro hospodářský růst, zaměstnanost a oživení investic. Jedná se např. o zlepšení fungování vnitrostátních trhů práce s cílem začlenit je do eurozóny, rovněž prostřednictvím dialogu o makroekonomických otázkách (3); částečné sdílení veřejného dluhu s cílem omezit spekulace; vydávání evropských dluhopisů prostřednictvím ECB a EIF za účelem financování růstu a přilákání globálních přebytků úspor (4); možnost vyloučit z veřejného dluhu některé strukturální investice potřebné k nastartování účinného cyklu růstu; vyšší pozornost k průmyslové politice ze strany vlád států a osob odpovědných za politické rozhodnutí na evropské úrovni. |
| --- | --- |

2.7

Tato vnitrostátní opatření je však potřeba doplnit o opatření na evropské úrovni, která jsou nezbytná pro hospodářský růst, zaměstnanost a oživení investic. Jedná se např. o zlepšení fungování vnitrostátních trhů práce s cílem začlenit je do eurozóny, rovněž prostřednictvím dialogu o makroekonomických otázkách (3); částečné sdílení veřejného dluhu s cílem omezit spekulace; vydávání evropských dluhopisů prostřednictvím ECB a EIF za účelem financování růstu a přilákání globálních přebytků úspor (4); možnost vyloučit z veřejného dluhu některé strukturální investice potřebné k nastartování účinného cyklu růstu; vyšší pozornost k průmyslové politice ze strany vlád států a osob odpovědných za politické rozhodnutí na evropské úrovni.

| 2.8 | Odpovědnost za provádění těchto politik sice mají vlády členských zemí, Komise však musí v rámci svých institucionálních výsad a v rámci rozpočtových zdrojů, které spravuje, zajistit jejich realizaci, a přispět tak ke snížení přetrvávajících územních rozdílů. |
| --- | --- |

2.8

Odpovědnost za provádění těchto politik sice mají vlády členských zemí, Komise však musí v rámci svých institucionálních výsad a v rámci rozpočtových zdrojů, které spravuje, zajistit jejich realizaci, a přispět tak ke snížení přetrvávajících územních rozdílů.

| 2.9 | EHSV se dále domnívá, že z analýzy historických aspektů, již provedla Komise, nevyplývají opravdová ekonomická a politická omezení spojená se vznikem eura, která jsou hlavní příčinou krize, jíž prochází euro a EU. Je přinejmenším zvláštní, že se v analýze HMU nezmiňují a nehodnotí maastrichtská kritéria, jednotnost měnové politiky ani hospodářské rozdíly mezi zeměmi. Není dále únosné, aby „vina“ za krizi z roku 2008 byla dávána pouze dluhu a ne slabosti politiky EU a vlád členských států, zejména vzhledem k tomu, že členské státy již od samého počátku HMU neustále odmítaly zahájit diskusi o koordinaci fiskálních a rozpočtových politik. |
| --- | --- |

2.9

EHSV se dále domnívá, že z analýzy historických aspektů, již provedla Komise, nevyplývají opravdová ekonomická a politická omezení spojená se vznikem eura, která jsou hlavní příčinou krize, jíž prochází euro a EU. Je přinejmenším zvláštní, že se v analýze HMU nezmiňují a nehodnotí maastrichtská kritéria, jednotnost měnové politiky ani hospodářské rozdíly mezi zeměmi. Není dále únosné, aby „vina“ za krizi z roku 2008 byla dávána pouze dluhu a ne slabosti politiky EU a vlád členských států, zejména vzhledem k tomu, že členské státy již od samého počátku HMU neustále odmítaly zahájit diskusi o koordinaci fiskálních a rozpočtových politik.

| 2.10 | Naléhavě nutné by například bylo realizovat hospodářkou unii, tj. správu ekonomických záležitostí EU (zároveň nebo před bankovní unií atp.) a Komise pro to vytváří základ. |
| --- | --- |

2.10

Naléhavě nutné by například bylo realizovat hospodářkou unii, tj. správu ekonomických záležitostí EU (zároveň nebo před bankovní unií atp.) a Komise pro to vytváří základ.

3.   Konkrétní připomínky k obsahu návrhů – silné a slabé stránky

| 3.1 | V
  krátkodobém horizontu
  se bere v úvahu a popisuje sedm návrhů, z nichž některé jsou již známy z toho, co EU nedávno schválila – evropský semestr, právní předpisy balíčku šesti a dvou právních předpisů a bankovní dohled svěřený ECB. Všechny tyto kroky jsou důležité a je třeba je plně provést v souladu s evropskými právními předpisy a doporučeními pro jednotlivé země, která přijala Rada. Nejzajímavějšími návrhy Komise jsou podle EHSV tyto: |
| --- | --- |

3.1

V
  krátkodobém horizontu
  se bere v úvahu a popisuje sedm návrhů, z nichž některé jsou již známy z toho, co EU nedávno schválila – evropský semestr, právní předpisy balíčku šesti a dvou právních předpisů a bankovní dohled svěřený ECB. Všechny tyto kroky jsou důležité a je třeba je plně provést v souladu s evropskými právními předpisy a doporučeními pro jednotlivé země, která přijala Rada. Nejzajímavějšími návrhy Komise jsou podle EHSV tyto:

| 3.1.1 | Za prvé, zavedení jednotného mechanismu likvidace (po mechanismu jednotného dohledu), jímž se budou řešit problémy bank v potížích. Nejinovativnějším prvkem je zde pokrytí nákladů spojených s řešením problémů akcionáři a věřiteli – „veškeré dodatečné zdroje potřebné k financování restrukturalizačního procesu“ poskytne namísto daňových poplatníků bankovní sektor (5). |
| --- | --- |

3.1.1

Za prvé, zavedení jednotného mechanismu likvidace (po mechanismu jednotného dohledu), jímž se budou řešit problémy bank v potížích. Nejinovativnějším prvkem je zde pokrytí nákladů spojených s řešením problémů akcionáři a věřiteli – „veškeré dodatečné zdroje potřebné k financování restrukturalizačního procesu“ poskytne namísto daňových poplatníků bankovní sektor (5).

| 3.1.2 | Za druhé, zavedení nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost na podporu provádění strukturálních reforem v zemích eurozóny. Návrh (příloha 1 sdělení) velmi podrobně popisuje zamýšlený postup aktivace a dodržování smluvních ujednání, jimiž se tento nástroj zřídí. Neupřesňuje míru účasti a rozsah finanční podpory, již by členské země mohly získat, což jsou obojí rozhodující prvky pro zajištění udržitelnosti tohoto nástroje. Nicméně Komise může předložit podrobnější návrh prováděcích pravidel (str. 25 sdělení). EHSV se domnívá, že tento nástroj by měl předcházet nebo přinejmenším doprovázet strukturální reformy, aby se zmírnil jejich negativní dopad. EHSV dále zdůrazňuje, že nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost může být účinný pouze tehdy, když se bude krok za krokem koordinovat se zásahy a opatřeními na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

3.1.2

Za druhé, zavedení nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost na podporu provádění strukturálních reforem v zemích eurozóny. Návrh (příloha 1 sdělení) velmi podrobně popisuje zamýšlený postup aktivace a dodržování smluvních ujednání, jimiž se tento nástroj zřídí. Neupřesňuje míru účasti a rozsah finanční podpory, již by členské země mohly získat, což jsou obojí rozhodující prvky pro zajištění udržitelnosti tohoto nástroje. Nicméně Komise může předložit podrobnější návrh prováděcích pravidel (str. 25 sdělení). EHSV se domnívá, že tento nástroj by měl předcházet nebo přinejmenším doprovázet strukturální reformy, aby se zmírnil jejich negativní dopad. EHSV dále zdůrazňuje, že nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost může být účinný pouze tehdy, když se bude krok za krokem koordinovat se zásahy a opatřeními na vnitrostátní úrovni.

| 3.1.3 | Navíc se zdá, že návrh ohledně víceletého finančního rámce je chápán jako „trestání“ těch, kdo nerespektují „pakt“ mezi členskými státy a Komisí, namísto podnětu k provádění politik stanovených na evropské úrovni. Přísné makroekonomické podmínky vyžadované od členských států by však měl provázet plán růstu a tvorby nových pracovních příležitostí, zejména pro mladé. Na jeho vypracování by se měli podílet sociální partneři a občanské společnost. |
| --- | --- |

3.1.3

Navíc se zdá, že návrh ohledně víceletého finančního rámce je chápán jako „trestání“ těch, kdo nerespektují „pakt“ mezi členskými státy a Komisí, namísto podnětu k provádění politik stanovených na evropské úrovni. Přísné makroekonomické podmínky vyžadované od členských států by však měl provázet plán růstu a tvorby nových pracovních příležitostí, zejména pro mladé. Na jeho vypracování by se měli podílet sociální partneři a občanské společnost.

| 3.1.4 | Jedním z nejdůležitějších aspektů, které zdůrazňuje Komise, ale rovněž EHSV v řadě stanovisek, je rozhodující úloha EU a eura v řízení mezinárodních měnových institucí a posílení vnějšího zastoupení eura, aby EU a euro získaly větší váhu a sílu v rozhodování v rámci mezinárodní správy měnových záležitostí. Komise však konkrétně nepopisuje potíže, které tento návrh způsobí jak uvnitř eurozóny, tak mimo ni, vzhledem k jistě nepříznivému postoji americké (ale i britské) správy k posílení eura (a souvisejícímu oslabení dolaru) a k rozdílům, které přetrvávají mezi zeměmi eurozóny, co se týče ochrany specifických ekonomických a politických zájmů v mnoha rozvojových zemích podporovaných z MMF. |
| --- | --- |

3.1.4

Jedním z nejdůležitějších aspektů, které zdůrazňuje Komise, ale rovněž EHSV v řadě stanovisek, je rozhodující úloha EU a eura v řízení mezinárodních měnových institucí a posílení vnějšího zastoupení eura, aby EU a euro získaly větší váhu a sílu v rozhodování v rámci mezinárodní správy měnových záležitostí. Komise však konkrétně nepopisuje potíže, které tento návrh způsobí jak uvnitř eurozóny, tak mimo ni, vzhledem k jistě nepříznivému postoji americké (ale i britské) správy k posílení eura (a souvisejícímu oslabení dolaru) a k rozdílům, které přetrvávají mezi zeměmi eurozóny, co se týče ochrany specifických ekonomických a politických zájmů v mnoha rozvojových zemích podporovaných z MMF.

| 3.2 | Návrhy ve
  střednědobém horizontu
  se týkají hlavně zřízení fondu pro umoření dluhu, který podléhá přísným podmínkám s cílem omezit morální hazard, a vytvoření nového nástroje eurozóny – evropských pokladničních poukázek (eurobills). Hlavní instituce EU a členské státy o těchto návrzích již nějakou dobu diskutují. Rovněž EHSV ve svých stanoviscích několikrát zdůraznil, že je jednak potřeba, aby nejzadluženější země mohly využít unijní bondy k částečnému sdílení dluhu, tj. jako dodatečný nástroj pro financování státního dluhu, jednak aby bylo možné ho doplňkově použít pro snížení nákladů dluhové služby (6). |
| --- | --- |

3.2

Návrhy ve
  střednědobém horizontu
  se týkají hlavně zřízení fondu pro umoření dluhu, který podléhá přísným podmínkám s cílem omezit morální hazard, a vytvoření nového nástroje eurozóny – evropských pokladničních poukázek (eurobills). Hlavní instituce EU a členské státy o těchto návrzích již nějakou dobu diskutují. Rovněž EHSV ve svých stanoviscích několikrát zdůraznil, že je jednak potřeba, aby nejzadluženější země mohly využít unijní bondy k částečnému sdílení dluhu, tj. jako dodatečný nástroj pro financování státního dluhu, jednak aby bylo možné ho doplňkově použít pro snížení nákladů dluhové služby (6).

| 3.2.1 | EHSV sice uznává klady návrhu německé rady ekonomických expertů, jenž je převzat v dokumentu Komise, ale býval by upřednostnil, kdyby Komise předložila svůj návrh nebo odkázala na dřívější návrhy EHSV, návrhy ministrů hospodářství EU atp. |
| --- | --- |

3.2.1

EHSV sice uznává klady návrhu německé rady ekonomických expertů, jenž je převzat v dokumentu Komise, ale býval by upřednostnil, kdyby Komise předložila svůj návrh nebo odkázala na dřívější návrhy EHSV, návrhy ministrů hospodářství EU atp.

| 3.2.2 | Nicméně, důraz na ERF zastiňuje fakt, že velká část úspěchu politiky snižování státního dluhu nezávisí pouze na pokrocích, jichž bylo dosaženo ve snížení veřejných výdajů, ale především na růstu příjmů. Je třeba se ubírat tímto směrem a v mnohem delším časovém horizontu než v navrženém střednědobém, aby se poměr mezi dluhem a HDP dostal pod práh stanovený v maastrichtských kritériích. Nejlepším návrhem jsou asi unijní bondy, jak již Výbor podrobně vysvětlil (7). Problém ale samozřejmě nepředstavuje volba technického nástroje, ale spíše jeho řešení. |
| --- | --- |

3.2.2

Nicméně, důraz na ERF zastiňuje fakt, že velká část úspěchu politiky snižování státního dluhu nezávisí pouze na pokrocích, jichž bylo dosaženo ve snížení veřejných výdajů, ale především na růstu příjmů. Je třeba se ubírat tímto směrem a v mnohem delším časovém horizontu než v navrženém střednědobém, aby se poměr mezi dluhem a HDP dostal pod práh stanovený v maastrichtských kritériích. Nejlepším návrhem jsou asi unijní bondy, jak již Výbor podrobně vysvětlil (7). Problém ale samozřejmě nepředstavuje volba technického nástroje, ale spíše jeho řešení.

| 3.2.3 | Pokud jde o požadavky na členské státy, je návrh jako celek navíc v souladu s paktem o stabilitě a není v něm žádná inovace, která by byla známkou zvratu těchto politik, jež nemohou nadále pokračovat stejným směrem. |
| --- | --- |

3.2.3

Pokud jde o požadavky na členské státy, je návrh jako celek navíc v souladu s paktem o stabilitě a není v něm žádná inovace, která by byla známkou zvratu těchto politik, jež nemohou nadále pokračovat stejným směrem.

| 3.3 | V
  dlouhodobém horizontu
  , což je nejméně rozvedená část dokumentu Komise, se počítá s vývojem HMU směrem k úplné bankovní, fiskální a hospodářské unii. EHSV s těmito cíli samozřejmě souhlasí, ovšem pod podmínkou, že budou stanovena nezbytná pravidla pro jejich realizaci. EHSV souhlasí s tím, aby se dospělo k úplné integraci hospodářských politik členských zemí, zejména ve fiskální a ekonomické oblasti, a k jednotnému rozpočtu EU, který se bude financovat z vlastních finančních zdrojů a bude mít nezávislou pravomoc v oblasti zdanění. |
| --- | --- |

3.3

V
  dlouhodobém horizontu
  , což je nejméně rozvedená část dokumentu Komise, se počítá s vývojem HMU směrem k úplné bankovní, fiskální a hospodářské unii. EHSV s těmito cíli samozřejmě souhlasí, ovšem pod podmínkou, že budou stanovena nezbytná pravidla pro jejich realizaci. EHSV souhlasí s tím, aby se dospělo k úplné integraci hospodářských politik členských zemí, zejména ve fiskální a ekonomické oblasti, a k jednotnému rozpočtu EU, který se bude financovat z vlastních finančních zdrojů a bude mít nezávislou pravomoc v oblasti zdanění.

| 3.3.1 | Co se týče institucionálních aspektů, sdělení se omezuje na jejich popis a uvádí, na jakém základě bude možné vytvořit hospodářskou a měnovou unii s posílenou právní strukturou a posíleným řízením hlavních hospodářských politik, nehovoří však o makro a mikroekonomických podmínkách, které musejí být splněny, aby návrhy byly uskutečnitelné v dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

3.3.1

Co se týče institucionálních aspektů, sdělení se omezuje na jejich popis a uvádí, na jakém základě bude možné vytvořit hospodářskou a měnovou unii s posílenou právní strukturou a posíleným řízením hlavních hospodářských politik, nehovoří však o makro a mikroekonomických podmínkách, které musejí být splněny, aby návrhy byly uskutečnitelné v dlouhodobém horizontu.

| 3.3.2 | EHSV se domnívá, že takto ambiciózní cíl může být úspěšný z předpokladu posílené spolupráce směřující k politické unii. Tento proces by mohl být usnadněn, pokud by se v mezinárodním makroekonomickém kontextu dokončily pouze částečně zahájené reformy týkající se pravidel fungování úvěrových a finančních trhů, mechanismů makro a mikroobezřetnostního dohledu a snížení makroekonomických nerovností (v důsledku deficitu USA a přebytků Číny), které přispěly k finanční krizi. Bez výrazného pokroku v tomto směru bude obtížné vyhnout se dalšímu vzniku hospodářských a finančních krizí. |
| --- | --- |

3.3.2

EHSV se domnívá, že takto ambiciózní cíl může být úspěšný z předpokladu posílené spolupráce směřující k politické unii. Tento proces by mohl být usnadněn, pokud by se v mezinárodním makroekonomickém kontextu dokončily pouze částečně zahájené reformy týkající se pravidel fungování úvěrových a finančních trhů, mechanismů makro a mikroobezřetnostního dohledu a snížení makroekonomických nerovností (v důsledku deficitu USA a přebytků Číny), které přispěly k finanční krizi. Bez výrazného pokroku v tomto směru bude obtížné vyhnout se dalšímu vzniku hospodářských a finančních krizí.

4.   Politická unie

4.1   Obecné zásady

| 4.1.1 | EHSV nicméně hodnotí kladně snahu Komise řešit současný „demokratický deficit“ v EU a názor, že hlavním problémem je převedení suverenity. Jde tedy o vytvoření politické unie, která spojí a bude jednotně spravovat některé „svrchované“ politiky, které zůstaly v pravomoci členských států, pomocí transparentnějšího a demokratičtějšího rozhodovacího procesu, aby se jednotně prosazovalo a spravovalo euro, což je dalším chybějícím pilířem HMU. |
| --- | --- |

4.1.1

EHSV nicméně hodnotí kladně snahu Komise řešit současný „demokratický deficit“ v EU a názor, že hlavním problémem je převedení suverenity. Jde tedy o vytvoření politické unie, která spojí a bude jednotně spravovat některé „svrchované“ politiky, které zůstaly v pravomoci členských států, pomocí transparentnějšího a demokratičtějšího rozhodovacího procesu, aby se jednotně prosazovalo a spravovalo euro, což je dalším chybějícím pilířem HMU.

| 4.1.2 | V této souvislosti se EHSV domnívá, že:






  — | v krátkodobém horizontu není nutné měnit Smlouvu, jak již dostatečně vysvětlil ve svých návrzích, a proto by bylo lepší zaměřit úsilí na návrhy pro dlouhodobý horizont; |
| --- | --- | --- |

4.1.2

V této souvislosti se EHSV domnívá, že:

—

v krátkodobém horizontu není nutné měnit Smlouvu, jak již dostatečně vysvětlil ve svých návrzích, a proto by bylo lepší zaměřit úsilí na návrhy pro dlouhodobý horizont;

| — | je správné tvrdit, že problém má vážnější dopad na eurozónu, u níž je naprosto nevhodné dále hovořit o „koordinaci“ makro a mikroekonomických politik, ale spíše by se mělo hovořit o společných hospodářských politikách, stejně jako je tomu u bankovní unie a společného dohledu na evropské úrovni, měnové politiky atp. |
| --- | --- |

—

je správné tvrdit, že problém má vážnější dopad na eurozónu, u níž je naprosto nevhodné dále hovořit o „koordinaci“ makro a mikroekonomických politik, ale spíše by se mělo hovořit o společných hospodářských politikách, stejně jako je tomu u bankovní unie a společného dohledu na evropské úrovni, měnové politiky atp.

| 4.1.3 | Otázkou tedy nejsou potíže se zapojením EP, ale spíše stanovení společného rozhodovacího postupu pro země eurozóny a následné zapojení EP. Nelze již dále akceptovat existenci nezávislých hospodářských a průmyslových politik jednotlivých států a společné měnové politiky, která v důsledku neexistence kompenzačních nástrojů penalizuje ekonomiky nejslabších zemí. |
| --- | --- |

4.1.3

Otázkou tedy nejsou potíže se zapojením EP, ale spíše stanovení společného rozhodovacího postupu pro země eurozóny a následné zapojení EP. Nelze již dále akceptovat existenci nezávislých hospodářských a průmyslových politik jednotlivých států a společné měnové politiky, která v důsledku neexistence kompenzačních nástrojů penalizuje ekonomiky nejslabších zemí.

4.2   Optimalizace odpovědnosti

| 4.2.1 | EHSV vítá zapojení EP do diskuse o návrzích týkajících se růstu a související zapojení národních parlamentů. Totéž by se mělo provést u programů přizpůsobování, nemělo by zůstat u pouhého informování. Nacházíme však zatím ve fázi formálního experimentování, daleko od toho, co by se v rozhodovacím procesu EU mělo učinit. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV vítá zapojení EP do diskuse o návrzích týkajících se růstu a související zapojení národních parlamentů. Totéž by se mělo provést u programů přizpůsobování, nemělo by zůstat u pouhého informování. Nacházíme však zatím ve fázi formálního experimentování, daleko od toho, co by se v rozhodovacím procesu EU mělo učinit.

| 4.2.2 | Jako inovativní se naopak jeví návrhy ohledně politických stran, které by se podle nich musely stát evropskými i v praxi, ne pouze teoreticky, jak je tomu nyní. Musely by tedy vystupovat jako jediný evropský subjekt, ne jako soubor mnoha specifických národních rysů v souladu s tím, co stále dělají členské státy nebo jiná sdružení (odbory, podnikatelé atp.). |
| --- | --- |

4.2.2

Jako inovativní se naopak jeví návrhy ohledně politických stran, které by se podle nich musely stát evropskými i v praxi, ne pouze teoreticky, jak je tomu nyní. Musely by tedy vystupovat jako jediný evropský subjekt, ne jako soubor mnoha specifických národních rysů v souladu s tím, co stále dělají členské státy nebo jiná sdružení (odbory, podnikatelé atp.).

| 4.2.3 | Bylo by vhodné, kdyby se nejen strany, jak navrhuje Komise, ale také ostatní velké evropské organizace (např. odbory, sdružení podnikatelů atp.) alespoň z eurozóny zorganizovaly a zaujaly společný, evropský, ne národní přístup, a to již u příležitosti voleb v roce 2014. Byl by to velký krok kupředu. Nestačilo by to sice, ale byl by to dobrý příklad pro všechny. |
| --- | --- |

4.2.3

Bylo by vhodné, kdyby se nejen strany, jak navrhuje Komise, ale také ostatní velké evropské organizace (např. odbory, sdružení podnikatelů atp.) alespoň z eurozóny zorganizovaly a zaujaly společný, evropský, ne národní přístup, a to již u příležitosti voleb v roce 2014. Byl by to velký krok kupředu. Nestačilo by to sice, ale byl by to dobrý příklad pro všechny.

| 4.2.4 | U příležitosti voleb by bylo potřeba svěřit EP (společně s Radou) ústavodárnou moc, která by mu v předem stanovené době umožnila popsat přechod k politické unii, v níž by se hlasování většinou rozšířilo na všechny oblasti a Evropský parlament by získal právo hlasovat rovněž o otázkách růstu a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

4.2.4

U příležitosti voleb by bylo potřeba svěřit EP (společně s Radou) ústavodárnou moc, která by mu v předem stanovené době umožnila popsat přechod k politické unii, v níž by se hlasování většinou rozšířilo na všechny oblasti a Evropský parlament by získal právo hlasovat rovněž o otázkách růstu a zaměstnanosti.

4.3   Otázky, které vyvstanou při změně Smlouvy

| 4.3.1 | EHSV považuje za dobré spojit a sjednotit hospodářské politiky s politikami zaměstnanosti, neboť jsou to dvě strany jedné mince a ačkoliv se jedná o ekonomickou, ne právní záležitost. Je spíše třeba společného postupu rozhodování o všech hospodářských politikách, v němž se spojí strategie Evropa 2020, koordinace státních rozpočtů, makro a mikroekonomické politiky, trh práce eurozóny atp., a překoná se tak stávající systém přijímání rozhodnutí. Nelze se domnívat, že pro změnu HMU by stačilo, kdyby EP sestavil příslušný výbor. |
| --- | --- |

4.3.1

EHSV považuje za dobré spojit a sjednotit hospodářské politiky s politikami zaměstnanosti, neboť jsou to dvě strany jedné mince a ačkoliv se jedná o ekonomickou, ne právní záležitost. Je spíše třeba společného postupu rozhodování o všech hospodářských politikách, v němž se spojí strategie Evropa 2020, koordinace státních rozpočtů, makro a mikroekonomické politiky, trh práce eurozóny atp., a překoná se tak stávající systém přijímání rozhodnutí. Nelze se domnívat, že pro změnu HMU by stačilo, kdyby EP sestavil příslušný výbor.

| 4.3.2 | Navíc není moc jasná myšlenka, že stávající situaci je možné zlepšit, když se místopředsedovi odpovědnému za hospodářské politiky svěří pravomoc koordinovat HMU, i když by to bylo ve spolupráci s EP. V této souvislosti by mohl postačit příklad vnější politiky, a proto by bylo třeba svěřit skutečnou pravomoc komisaři nebo případnému ministrovi. |
| --- | --- |

4.3.2

Navíc není moc jasná myšlenka, že stávající situaci je možné zlepšit, když se místopředsedovi odpovědnému za hospodářské politiky svěří pravomoc koordinovat HMU, i když by to bylo ve spolupráci s EP. V této souvislosti by mohl postačit příklad vnější politiky, a proto by bylo třeba svěřit skutečnou pravomoc komisaři nebo případnému ministrovi.

| 4.3.3 | Tak důležitou otázku nelze vyřešit pomocí formálních právnicko-parlamentních experimentů, pokud nejdřív nebude rozhodnuto o převedení suverenity v ekonomických a měnových politikách a politikách zaměstnanosti z vnitrostátní úrovně na evropskou úroveň, jak již EHSV několikrát navrhl. Bylo by vhodné zavést „správu ekonomických záležitostí“ eurozóny, již by vykonávala Euroskupina, která by měla rozhodovací pravomoc a rozhodovalo by se v ní většinovým hlasováním, společně s EP. Bylo by třeba odpovídajícím způsobem a okamžitě změnit Smlouvu, jelikož je to stejně naléhavé, jako bylo vydání fiskální úmluvy, vytvoření bankovní unie atp. Umožnila by se tak realizace jednotného trhu pro hospodářské a průmyslové politiky, politiky růstu a zaměstnanosti s jednotnou vizí a solidárními rozhodnutími zemí v zájmu občanů EU. |
| --- | --- |

4.3.3

Tak důležitou otázku nelze vyřešit pomocí formálních právnicko-parlamentních experimentů, pokud nejdřív nebude rozhodnuto o převedení suverenity v ekonomických a měnových politikách a politikách zaměstnanosti z vnitrostátní úrovně na evropskou úroveň, jak již EHSV několikrát navrhl. Bylo by vhodné zavést „správu ekonomických záležitostí“ eurozóny, již by vykonávala Euroskupina, která by měla rozhodovací pravomoc a rozhodovalo by se v ní většinovým hlasováním, společně s EP. Bylo by třeba odpovídajícím způsobem a okamžitě změnit Smlouvu, jelikož je to stejně naléhavé, jako bylo vydání fiskální úmluvy, vytvoření bankovní unie atp. Umožnila by se tak realizace jednotného trhu pro hospodářské a průmyslové politiky, politiky růstu a zaměstnanosti s jednotnou vizí a solidárními rozhodnutími zemí v zájmu občanů EU.

4.4   Vnější zastoupení EU

| 4.4.1 | EHSV vítá soubor návrhů týkajících se vnějšího zastoupení eurozóny. Vzhledem k mezinárodním ozvěnám krize a vztahu mezi měnami je klíčovým bodem sdělení. Euro má totiž v současnosti křehkou pozici. Strategie, již Komise stanovila pro upevnění postavení eurozóny v MMF, spočívá v první fázi v získání statusu pozorovatele a pouze poté se požaduje jediné zastoupení. Jedná se o dlouhá období, která oslabují eurozónu, která by místo toho měla v různých orgánech rychle začít hovořit jediným hlasem, jak již EHSV delší dobu doporučuje. Návrhy Komise jsou tedy sice realistické, ale nedůrazné a v krátkodobém a střednědobém horizontu nepostačující. I zde vše závisí na tom, co učiní Rada. |
| --- | --- |

4.4.1

EHSV vítá soubor návrhů týkajících se vnějšího zastoupení eurozóny. Vzhledem k mezinárodním ozvěnám krize a vztahu mezi měnami je klíčovým bodem sdělení. Euro má totiž v současnosti křehkou pozici. Strategie, již Komise stanovila pro upevnění postavení eurozóny v MMF, spočívá v první fázi v získání statusu pozorovatele a pouze poté se požaduje jediné zastoupení. Jedná se o dlouhá období, která oslabují eurozónu, která by místo toho měla v různých orgánech rychle začít hovořit jediným hlasem, jak již EHSV delší dobu doporučuje. Návrhy Komise jsou tedy sice realistické, ale nedůrazné a v krátkodobém a střednědobém horizontu nepostačující. I zde vše závisí na tom, co učiní Rada.

4.5   Evropská centrální banka

| 4.5.1 | Přístup použitý v souvislosti s ECB se zdá nedostatečný. Kromě toho nesouhlasí EHSV s tvrzením, podle něhož by Smlouva měla řešit „posílení demokratické odpovědnosti za činnost ECB“, jelikož ECB je orgán, kde se již rozhodnutí přijímají většinou (v Radě tomu tak není). Problémy a úloha ECB mají navíc jinou povahu a nelze se zmiňovat pouze o dohledu, jak to zjevně dělá sdělení Komise. Jedná se zde o rozšíření mandátu ECB na růst a zaměstnanost, stabilitu a inflaci. |
| --- | --- |

4.5.1

Přístup použitý v souvislosti s ECB se zdá nedostatečný. Kromě toho nesouhlasí EHSV s tvrzením, podle něhož by Smlouva měla řešit „posílení demokratické odpovědnosti za činnost ECB“, jelikož ECB je orgán, kde se již rozhodnutí přijímají většinou (v Radě tomu tak není). Problémy a úloha ECB mají navíc jinou povahu a nelze se zmiňovat pouze o dohledu, jak to zjevně dělá sdělení Komise. Jedná se zde o rozšíření mandátu ECB na růst a zaměstnanost, stabilitu a inflaci.

| 4.5.2 | Za tímto účelem je rovněž třeba zajistit, aby mechanismy převodu politik ECB do reálné ekonomiky řádně fungovaly. Nedávné nekonvenční zásahy ECB spočívající buď v dodání likvidity do bankovního systému (programy CBPP a LTRO) nebo v koupi státních dluhopisů na sekundárním trhu (programy SMT a OMT), jejichž smyslem bylo tyto mechanismy zefektivnit, lze považovat za první krok kýženým směrem, neznamenají však ještě, že ECB jedná jako věřitel poslední instance a může v případě potřeby přijímat vlastní nezávislá rozhodnutí – to vyžaduje, jak je známo, změnu Smlouvy. |
| --- | --- |

4.5.2

Za tímto účelem je rovněž třeba zajistit, aby mechanismy převodu politik ECB do reálné ekonomiky řádně fungovaly. Nedávné nekonvenční zásahy ECB spočívající buď v dodání likvidity do bankovního systému (programy CBPP a LTRO) nebo v koupi státních dluhopisů na sekundárním trhu (programy SMT a OMT), jejichž smyslem bylo tyto mechanismy zefektivnit, lze považovat za první krok kýženým směrem, neznamenají však ještě, že ECB jedná jako věřitel poslední instance a může v případě potřeby přijímat vlastní nezávislá rozhodnutí – to vyžaduje, jak je známo, změnu Smlouvy.

| 4.5.3 | Je třeba posílit nezávislost rozhodování ECB a její operační nástroje jakožto věřitele poslední instance, a to ne za účelem zvýšení zadlužení členských států nebo EU, ale za účelem zvýšení důvěryhodnosti eura a omezení spekulativních útoků na státní dluh nejzadluženějších zemí. EHSV zejména v souvislosti s dopady zásahů ECB na udržitelnost státního dluhu připomíná, že jen oznámení tohoto kroku fakticky přispělo ke snížení napětí jak na trhu se státními dluhopisy zemí eurozóny, tak na finančních a úvěrových trzích. |
| --- | --- |

4.5.3

Je třeba posílit nezávislost rozhodování ECB a její operační nástroje jakožto věřitele poslední instance, a to ne za účelem zvýšení zadlužení členských států nebo EU, ale za účelem zvýšení důvěryhodnosti eura a omezení spekulativních útoků na státní dluh nejzadluženějších zemí. EHSV zejména v souvislosti s dopady zásahů ECB na udržitelnost státního dluhu připomíná, že jen oznámení tohoto kroku fakticky přispělo ke snížení napětí jak na trhu se státními dluhopisy zemí eurozóny, tak na finančních a úvěrových trzích.

4.6   Soudní dvůr

| 4.6.1 | EHSV souhlasí s posílením úlohy Soudního dvora, ovšem ne v oblasti, již navrhuje sdělení (řízení pro porušení Smlouvy ze strany členských států). Tím by přetrvávalo přesvědčení, že ekonomické problémy včetně dluhu jsou problémy technicko-právní povahy a ne spíše politické problémy, o nich se má rozhodnout v rámci demokratického a transparentního rozhodovacího procesu EU, jehož svrchovanost patří občanům. |
| --- | --- |

4.6.1

EHSV souhlasí s posílením úlohy Soudního dvora, ovšem ne v oblasti, již navrhuje sdělení (řízení pro porušení Smlouvy ze strany členských států). Tím by přetrvávalo přesvědčení, že ekonomické problémy včetně dluhu jsou problémy technicko-právní povahy a ne spíše politické problémy, o nich se má rozhodnout v rámci demokratického a transparentního rozhodovacího procesu EU, jehož svrchovanost patří občanům.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 10.

1

(2)  Úř. věst. C 133, 9.5.2013, s. 44.

2

(3)  Tamtéž.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

4

(5)  Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 68.

5

(6)  Viz poznámka pod čarou č. 1 a Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 60.

6

(7)  Tamtéž.

7

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/31

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků

COM(2013) 44 final – 2013/0024 (COD)

a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu

COM(2013) 45 final – 2013/0025 (COD)

2013/C 271/05

Zpravodaj: pan ZEEB

Dne 28. a 27. února 2013 se Rada, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, a dne 12. března 2013 se Parlament, v souladu s články 114 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu

COM(2013) 45 final – 2013/0025 (COD)

a

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků

COM(2013) 44 final – 2013/0024 (COD).

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 24. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 23. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 145 hlasy pro a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (dále jen EHSV) vítá návrhy Komise, jejichž cílem je uzpůsobit evropský právní rámec v souvislosti se změnami mezinárodních norem pro prevenci a boj proti praní peněz a financování terorismu. Pachatelé trestné činnosti, kteří zneužívají finanční systém a možnosti poskytované vnitřním trhem, totiž skutečně ohrožují samé základy naší společnosti. Podle EHSV je zásadní poskytnout Evropské unii a členským státům účinné prostředky pro posílení integrity a transparentnosti finančních transakcí. V tomto ohledu jsou návrhy Komise nepochybně krokem správným směrem. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (dále jen EHSV) vítá návrhy Komise, jejichž cílem je uzpůsobit evropský právní rámec v souvislosti se změnami mezinárodních norem pro prevenci a boj proti praní peněz a financování terorismu. Pachatelé trestné činnosti, kteří zneužívají finanční systém a možnosti poskytované vnitřním trhem, totiž skutečně ohrožují samé základy naší společnosti. Podle EHSV je zásadní poskytnout Evropské unii a členským státům účinné prostředky pro posílení integrity a transparentnosti finančních transakcí. V tomto ohledu jsou návrhy Komise nepochybně krokem správným směrem.

| 1.2 | EHSV na jedné straně vítá upřesnění povinnosti identifikace a kontroly skutečných majitelů společností, kterou musí profesní subjekty plnit, čímž umožní zvýšit transparentnost ohledně fyzických osob, které jednají pod označením právnické osoby, a na druhé straně identifikace a kontroly politicky exponovaných osob, u nichž existuje větší riziko korupce z důvodu funkcí, které zastávají. EHSV rovněž schvaluje zařazení poskytovatelů služeb hazardních her na seznam povinných osob, jelikož toto odvětví může být využito k praní peněz. |
| --- | --- |

1.2

EHSV na jedné straně vítá upřesnění povinnosti identifikace a kontroly skutečných majitelů společností, kterou musí profesní subjekty plnit, čímž umožní zvýšit transparentnost ohledně fyzických osob, které jednají pod označením právnické osoby, a na druhé straně identifikace a kontroly politicky exponovaných osob, u nichž existuje větší riziko korupce z důvodu funkcí, které zastávají. EHSV rovněž schvaluje zařazení poskytovatelů služeb hazardních her na seznam povinných osob, jelikož toto odvětví může být využito k praní peněz.

| 1.3 | EHSV vítá cíl Komise, která si přeje, aby Evropská unie hrála vedoucí úlohu v celosvětovém boji proti praní peněz a terorismu. EHSV soudí, že jedním ze způsobů, jak zajistit, aby byl nový evropský právní rámec účinný a umožnil EU, aby šla příkladem v boji proti praní peněz, je společné úsilí všech zainteresovaných subjektů. EHSV vítá objasnění doplněná do návrhu, jejichž účelem je zajistit proporcionalitu s ohledem na malé a střední podniky. EHSV považuje za vhodné, aby „malým povinným osobám“ byla poskytnuta technická a profesionální pomoc prostřednictvím zprostředkovatelských orgánů, jako jsou profesní komory, sdružení či federace, což by jim umožnilo splnit povinnosti stanovené v návrhu. |
| --- | --- |

1.3

EHSV vítá cíl Komise, která si přeje, aby Evropská unie hrála vedoucí úlohu v celosvětovém boji proti praní peněz a terorismu. EHSV soudí, že jedním ze způsobů, jak zajistit, aby byl nový evropský právní rámec účinný a umožnil EU, aby šla příkladem v boji proti praní peněz, je společné úsilí všech zainteresovaných subjektů. EHSV vítá objasnění doplněná do návrhu, jejichž účelem je zajistit proporcionalitu s ohledem na malé a střední podniky. EHSV považuje za vhodné, aby „malým povinným osobám“ byla poskytnuta technická a profesionální pomoc prostřednictvím zprostředkovatelských orgánů, jako jsou profesní komory, sdružení či federace, což by jim umožnilo splnit povinnosti stanovené v návrhu.

| 1.4 | EHSV pozitivně hodnotí Evropskou komisi za to, že se snažila dosáhnout nesnadné rovnováhy mezi cíli, které se a priori zdají obtížně slučitelné, jako je ochrana osobních údajů a boj proti praní peněz. Cílem sběru a analýzy informací (včetně údajů osobní povahy) celou řadou profesních subjektů je pouze odhalení trestné činnosti. Tyto subjekty musí tedy dbát na to, aby co nejvíce chránily soukromý život svých klientů a zároveň pro ně bylo prioritou pomáhat vnitrostátním orgánům v potírání trestné činnosti. |
| --- | --- |

1.4

EHSV pozitivně hodnotí Evropskou komisi za to, že se snažila dosáhnout nesnadné rovnováhy mezi cíli, které se a priori zdají obtížně slučitelné, jako je ochrana osobních údajů a boj proti praní peněz. Cílem sběru a analýzy informací (včetně údajů osobní povahy) celou řadou profesních subjektů je pouze odhalení trestné činnosti. Tyto subjekty musí tedy dbát na to, aby co nejvíce chránily soukromý život svých klientů a zároveň pro ně bylo prioritou pomáhat vnitrostátním orgánům v potírání trestné činnosti.

| 1.5 | EHSV vítá návrh evropské harmonizace sankcí ve finančním sektoru. Prevence trestné činnosti musí být co nejúčinnější a vůči profesním subjektům musí být uplatňovány odrazující sankce, jež by byly přiměřené částkám odpovídajícím hodnotě praní peněz. EHSV proto vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily důsledné a odpovídající uplatňování správních sankcí a postihů. |
| --- | --- |

1.5

EHSV vítá návrh evropské harmonizace sankcí ve finančním sektoru. Prevence trestné činnosti musí být co nejúčinnější a vůči profesním subjektům musí být uplatňovány odrazující sankce, jež by byly přiměřené částkám odpovídajícím hodnotě praní peněz. EHSV proto vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily důsledné a odpovídající uplatňování správních sankcí a postihů.

2.   Souvislosti

| 2.1 | Praní peněz, financování terorismu a šíření zbraní hromadného ničení jsou hrozbou pro světovou bezpečnost a integritu finančního systému. Finanční akční výbor (dále jen FATF) je orgánem, jenž je na mezinárodní úrovni pověřen vypracováním opatření (zvaných doporučení) pro prevenci a boj proti praní peněz, financování terorismu a od nedávné doby proti financování šíření zbraní hromadného ničení. |
| --- | --- |

2.1

Praní peněz, financování terorismu a šíření zbraní hromadného ničení jsou hrozbou pro světovou bezpečnost a integritu finančního systému. Finanční akční výbor (dále jen FATF) je orgánem, jenž je na mezinárodní úrovni pověřen vypracováním opatření (zvaných doporučení) pro prevenci a boj proti praní peněz, financování terorismu a od nedávné doby proti financování šíření zbraní hromadného ničení.

| 2.2 | Téměř tři roky byly revidována doporučení FATF s cílem posílit preventivní opatření a více chránit finanční systém tím, že vlády získají silnější nástroje pro postihování závažných trestných činů. FATF díky tomu přijala nová doporučení v únoru 2012. (1) |
| --- | --- |

2.2

Téměř tři roky byly revidována doporučení FATF s cílem posílit preventivní opatření a více chránit finanční systém tím, že vlády získají silnější nástroje pro postihování závažných trestných činů. FATF díky tomu přijala nová doporučení v únoru 2012. (1)

| 2.3 | Zásadní změny, jež zavedla nová doporučení FATF, jsou následující:






  2.3.1 | Doporučení více upřesňují přístup založený na posouzení rizik, které musí uplatnit země a povinné osoby (dále jen profesní subjekty), aby lépe rozeznaly rizika praní peněz a financování terorismu, s nimiž se setkávají, a uzpůsobily své systémy dohledu, čímž by umožnily vhodně využívat své finanční prostředky podle povahy zjištěných rizik. |
| --- | --- | --- |

2.3

Zásadní změny, jež zavedla nová doporučení FATF, jsou následující:

2.3.1

Doporučení více upřesňují přístup založený na posouzení rizik, které musí uplatnit země a povinné osoby (dále jen profesní subjekty), aby lépe rozeznaly rizika praní peněz a financování terorismu, s nimiž se setkávají, a uzpůsobily své systémy dohledu, čímž by umožnily vhodně využívat své finanční prostředky podle povahy zjištěných rizik.

| 2.3.2 | Doporučení poskytují nezbytná objasnění týkající se povahy povinností profesních subjektů. Upřesňují rozsah povinností a) transparentnosti týkající se totožnosti skutečných majitelů společností a příjemců bezhotovostních převodů a b) určení totožnosti politicky exponovaných osob, u nichž existuje větší riziko korupce z důvodů funkcí, které zastávají. |
| --- | --- |

2.3.2

Doporučení poskytují nezbytná objasnění týkající se povahy povinností profesních subjektů. Upřesňují rozsah povinností a) transparentnosti týkající se totožnosti skutečných majitelů společností a příjemců bezhotovostních převodů a b) určení totožnosti politicky exponovaných osob, u nichž existuje větší riziko korupce z důvodů funkcí, které zastávají.

| 2.3.3 | Doporučení věnují účinnější prostředky na vyšetřování orgánů pověřených trestním stíháním a finančních zpravodajských jednotek a posilují výměnu informací v oblasti vyšetřování, kontroly a stíhání závažných trestných činů. |
| --- | --- |

2.3.3

Doporučení věnují účinnější prostředky na vyšetřování orgánů pověřených trestním stíháním a finančních zpravodajských jednotek a posilují výměnu informací v oblasti vyšetřování, kontroly a stíhání závažných trestných činů.

| 2.4 | FATF zahájí nový cyklus vzájemného hodnocení svých členů od roku 2014 a bude se soustředit zvláště na účinnost provádění svých nových doporučení. |
| --- | --- |

2.4

FATF zahájí nový cyklus vzájemného hodnocení svých členů od roku 2014 a bude se soustředit zvláště na účinnost provádění svých nových doporučení.

3.   Návrh Komise

| 3.1 | Návrhy a) čtvrté směrnice proti praní peněz a financování terorismu a b) druhého nařízení o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků jsou součástí aktualizace evropského právního rámce a jejich cílem je zohlednit změny uskutečněné v doporučeních FATF. |
| --- | --- |

3.1

Návrhy a) čtvrté směrnice proti praní peněz a financování terorismu a b) druhého nařízení o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků jsou součástí aktualizace evropského právního rámce a jejich cílem je zohlednit změny uskutečněné v doporučeních FATF.

| 3.2 | Hlavní změny evropského právního rámce, které jsou uvedena v návrzích, jsou následující:






  3.2.1 | Na seznam profesních subjektů jsou zařazeni a) obchodníci, jakmile provádějí platby v hotovosti ve výši 7 500 EUR nebo více (2), b) poskytovatelé služeb hazardních her a c) agenti zprostředkovávající pronájem. |
| --- | --- | --- |

3.2

Hlavní změny evropského právního rámce, které jsou uvedena v návrzích, jsou následující:

3.2.1

Na seznam profesních subjektů jsou zařazeni a) obchodníci, jakmile provádějí platby v hotovosti ve výši 7 500 EUR nebo více (2), b) poskytovatelé služeb hazardních her a c) agenti zprostředkovávající pronájem.

| 3.2.2 | Daňové trestné činy jsou výslovně označeny jako trestná činnost související s činností praní peněz. |
| --- | --- |

3.2.2

Daňové trestné činy jsou výslovně označeny jako trestná činnost související s činností praní peněz.

| 3.2.3 | Návrh směrnice uvádí, že přístup založený na posouzení rizik, jak na nadnárodní a vnitrostátní úrovni, tak na úrovni každého profesního subjektu, musí být uplatněn podle míry dohledu doplněné minimálním seznamem faktorů, které je třeba vzít v úvahu, nebo pokyny, jež vypracují evropské orgány dohledu. |
| --- | --- |

3.2.3

Návrh směrnice uvádí, že přístup založený na posouzení rizik, jak na nadnárodní a vnitrostátní úrovni, tak na úrovni každého profesního subjektu, musí být uplatněn podle míry dohledu doplněné minimálním seznamem faktorů, které je třeba vzít v úvahu, nebo pokyny, jež vypracují evropské orgány dohledu.

| 3.2.4 | Evropské orgány dohledu (EBA, EIOPA a ESMA) jsou vyzývány, aby se v rámci Evropské unie podílely na analýze rizik praní peněz a financování terorismu a vydaly regulační technické normy určené členským státům a finančním institucím. |
| --- | --- |

3.2.4

Evropské orgány dohledu (EBA, EIOPA a ESMA) jsou vyzývány, aby se v rámci Evropské unie podílely na analýze rizik praní peněz a financování terorismu a vydaly regulační technické normy určené členským státům a finančním institucím.

| 3.2.5 | Profesní subjekty musí získat informace o skutečných majitelích a považovat politicky exponované osoby na vnitrostátní úrovni či pracující pro mezinárodní organizace za velice rizikovou kategorii klientely. |
| --- | --- |

3.2.5

Profesní subjekty musí získat informace o skutečných majitelích a považovat politicky exponované osoby na vnitrostátní úrovni či pracující pro mezinárodní organizace za velice rizikovou kategorii klientely.

| 3.2.6 | Je sestaven seznam správních sankcí pro případy systematického porušování základních požadavků směrnice profesními subjekty. |
| --- | --- |

3.2.6

Je sestaven seznam správních sankcí pro případy systematického porušování základních požadavků směrnice profesními subjekty.

| 3.3 | Navrhované změny vycházejí konkrétně ze studie (3) věnované provádění třetí směrnice o boji proti praní peněz a financování terorismu, kterou vypracovala nezávislá auditorská společnost, a také z postojů přijatých Komisí během veřejné konzultace. |
| --- | --- |

3.3

Navrhované změny vycházejí konkrétně ze studie (3) věnované provádění třetí směrnice o boji proti praní peněz a financování terorismu, kterou vypracovala nezávislá auditorská společnost, a také z postojů přijatých Komisí během veřejné konzultace.

| 3.4 | Návrhy obsažené ve směrnici a v nařízení mají nahradit stávající směrnici a nařízení, které budou zrušeny. |
| --- | --- |

3.4

Návrhy obsažené ve směrnici a v nařízení mají nahradit stávající směrnici a nařízení, které budou zrušeny.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV souhlasí s tím, že je nezbytné uzpůsobit stávající evropský právní rámec pro boj proti praní peněz a financování terorismu tak, aby byly zohledněny změny zavedené na mezinárodní úrovni. EHSV si je vědom, že jev praní peněz a financování terorismu se týká všech odvětví ekonomiky a je nutné nadále věnovat zvláštní pozornost účinnosti právního rámce pro prevenci zneužívání finančního systému k trestné činnosti. |
| --- | --- |

4.1

EHSV souhlasí s tím, že je nezbytné uzpůsobit stávající evropský právní rámec pro boj proti praní peněz a financování terorismu tak, aby byly zohledněny změny zavedené na mezinárodní úrovni. EHSV si je vědom, že jev praní peněz a financování terorismu se týká všech odvětví ekonomiky a je nutné nadále věnovat zvláštní pozornost účinnosti právního rámce pro prevenci zneužívání finančního systému k trestné činnosti.

| 4.2 | EHSV vítá cíl Komise, která si přeje, aby Evropská unie hrála vedoucí úlohu v celosvětovém boji proti praní peněz a terorismu. Připomíná svůj postoj, který již vyjádřil v předchozím stanovisku, v němž „vítá další rozvoj pravidel pro předcházení praní peněz a financování terorismu jako symbol Evropské unie, která zajišťuje vysoké standardy bezúhonnosti a jednání ve veřejném i soukromém chování. Směrnice je nejen praktickým krokem v řízení finančních záležitostí, ale rovněž prostředkem posílení Evropské unie“ (4). |
| --- | --- |

4.2

EHSV vítá cíl Komise, která si přeje, aby Evropská unie hrála vedoucí úlohu v celosvětovém boji proti praní peněz a terorismu. Připomíná svůj postoj, který již vyjádřil v předchozím stanovisku, v němž „vítá další rozvoj pravidel pro předcházení praní peněz a financování terorismu jako symbol Evropské unie, která zajišťuje vysoké standardy bezúhonnosti a jednání ve veřejném i soukromém chování. Směrnice je nejen praktickým krokem v řízení finančních záležitostí, ale rovněž prostředkem posílení Evropské unie“ (4).

| 4.3 | EHSV je toho názoru, že snížení prahové hodnoty z 15 000 EUR na 7 500 EUR, po jejímž překročení musí obchodníci se zbožím splnit povinnosti stanovené v návrhu směrnice, představuje další krok správným směrem k podpoře bezhotovostních plateb. EHSV již v předchozím stanovisku (5) poukázal na to, že hotovost je považována za podpůrný nástroj šedé ekonomiky a bezhotovostní platby jsou transparentnější z hlediska daňového i ekonomického a také levnější pro společnost jako celek, pohodlnější, bezpečnější a inovativnější. |
| --- | --- |

4.3

EHSV je toho názoru, že snížení prahové hodnoty z 15 000 EUR na 7 500 EUR, po jejímž překročení musí obchodníci se zbožím splnit povinnosti stanovené v návrhu směrnice, představuje další krok správným směrem k podpoře bezhotovostních plateb. EHSV již v předchozím stanovisku (5) poukázal na to, že hotovost je považována za podpůrný nástroj šedé ekonomiky a bezhotovostní platby jsou transparentnější z hlediska daňového i ekonomického a také levnější pro společnost jako celek, pohodlnější, bezpečnější a inovativnější.

4.4   Podpora „malých povinných osob“

| 4.4.1 | EHSV vítá, že agenti zprostředkovávající pronájem a poskytovatelé služeb hazardních her podléhají povinnostem boje proti praní peněz a financování terorismu, ačkoli se doporučení FATF těchto subjektů netýkají. |
| --- | --- |

4.4.1

EHSV vítá, že agenti zprostředkovávající pronájem a poskytovatelé služeb hazardních her podléhají povinnostem boje proti praní peněz a financování terorismu, ačkoli se doporučení FATF těchto subjektů netýkají.

| 4.4.2 | EHSV vítá objasnění doplněná do návrhu, jejichž účelem je zajistit proporcionalitu s ohledem na malé a střední podniky. K zajištění toho, aby byly malé subjekty schopny plnit povinnosti obsažené v tomto návrhu směrnice, EHSV navrhuje zapojit zprostředkovatelské orgány, jako jsou profesní komory, sdružení či federace zastupující „malé povinné osoby“ na národní úrovni, jež by měly pravomoci v oblasti řízení, podpory a zprostředkování. Je zásadně důležité podporovat „malé povinné osoby“, aby nedošlo k tomu, že by se staly prioritním cílem pachatelů praní peněz. |
| --- | --- |

4.4.2

EHSV vítá objasnění doplněná do návrhu, jejichž účelem je zajistit proporcionalitu s ohledem na malé a střední podniky. K zajištění toho, aby byly malé subjekty schopny plnit povinnosti obsažené v tomto návrhu směrnice, EHSV navrhuje zapojit zprostředkovatelské orgány, jako jsou profesní komory, sdružení či federace zastupující „malé povinné osoby“ na národní úrovni, jež by měly pravomoci v oblasti řízení, podpory a zprostředkování. Je zásadně důležité podporovat „malé povinné osoby“, aby nedošlo k tomu, že by se staly prioritním cílem pachatelů praní peněz.

4.5   Sladit požadavky na identifikaci v digitálním věku

| 4.5.1 | Povinnost identifikace osob musí být prováděna za jejich fyzické přítomnosti. V opačném případě musí profesní subjekty uplatnit opatření zesíleného dohledu z důvodu rizika plynoucího z transakce uzavřené na dálku. EHSV si klade otázku, zda tato míra požadavků odpovídá tendenci naší společnosti směřující k celkové digitalizaci. |
| --- | --- |

4.5.1

Povinnost identifikace osob musí být prováděna za jejich fyzické přítomnosti. V opačném případě musí profesní subjekty uplatnit opatření zesíleného dohledu z důvodu rizika plynoucího z transakce uzavřené na dálku. EHSV si klade otázku, zda tato míra požadavků odpovídá tendenci naší společnosti směřující k celkové digitalizaci.

| 4.5.2 | EHSV vyzývá Komisi, aby uvažovala o opatřeních umožňujících sladit požadavky na identifikaci klientely se stále častějším využíváním elektronických plateb a elektronické komunikace. |
| --- | --- |

4.5.2

EHSV vyzývá Komisi, aby uvažovala o opatřeních umožňujících sladit požadavky na identifikaci klientely se stále častějším využíváním elektronických plateb a elektronické komunikace.

4.6   Rovnováha mezi ochranou osobních údajů a bojem proti praní peněz

| 4.6.1 | EHSV zdůrazňuje, že je důležité sladit zájmy související s ochranou osobních údajů na jedné straně a s ochranou integrity finančního systému prostřednictvím boje proti praní peněz a financování terorismu na straně druhé. |
| --- | --- |

4.6.1

EHSV zdůrazňuje, že je důležité sladit zájmy související s ochranou osobních údajů na jedné straně a s ochranou integrity finančního systému prostřednictvím boje proti praní peněz a financování terorismu na straně druhé.

| 4.6.2 | Jelikož metoda boje proti praní peněz a financování terorismu spočívá ve sběru a analýze informací, včetně osobních údajů, které provádí celá řada profesních subjektů, ESHV soudí, že návrhy do velké míry splňují uvedené požadavky jak na členské státy, tak na profesní subjekty, aby byly lépe vyváženy cíle, které jsou a priori obtížně slučitelné. |
| --- | --- |

4.6.2

Jelikož metoda boje proti praní peněz a financování terorismu spočívá ve sběru a analýze informací, včetně osobních údajů, které provádí celá řada profesních subjektů, ESHV soudí, že návrhy do velké míry splňují uvedené požadavky jak na členské státy, tak na profesní subjekty, aby byly lépe vyváženy cíle, které jsou a priori obtížně slučitelné.

| 4.6.3 | Co se týče povinnosti stanovené v článku 39 návrhu směrnice, spočívající v tom, že dokumenty a informace se vymažou po uplynutí období uchování stanoveného na 5 nebo 10 let po ukončení obchodního vztahu, EHSV vyzývá členské státy, aby zajistily, že jejich právní předpisy budou upravovat situace (jako trestní stíhání, bankroty nebo dědictví), v nichž by se tato povinnost neuplatňovala, aby nedošlo k rozporu s obecným zájmem. |
| --- | --- |

4.6.3

Co se týče povinnosti stanovené v článku 39 návrhu směrnice, spočívající v tom, že dokumenty a informace se vymažou po uplynutí období uchování stanoveného na 5 nebo 10 let po ukončení obchodního vztahu, EHSV vyzývá členské státy, aby zajistily, že jejich právní předpisy budou upravovat situace (jako trestní stíhání, bankroty nebo dědictví), v nichž by se tato povinnost neuplatňovala, aby nedošlo k rozporu s obecným zájmem.

| 4.6.4 | EHSV navrhuje, aby směrnice výslovně stanovila povinnost zachovat přísnou důvěrnost totožnosti osob, které vykazují podezřelé transakce, pokud tyto osoby nedaly povolení ke zveřejnění své totožnosti nebo pokud je třeba tuto totožnost zveřejnit, aby bylo zajištěno spravedlivé právní řízení v případě trestního stíhání. |
| --- | --- |

4.6.4

EHSV navrhuje, aby směrnice výslovně stanovila povinnost zachovat přísnou důvěrnost totožnosti osob, které vykazují podezřelé transakce, pokud tyto osoby nedaly povolení ke zveřejnění své totožnosti nebo pokud je třeba tuto totožnost zveřejnit, aby bylo zajištěno spravedlivé právní řízení v případě trestního stíhání.

4.7   Posílit legitimitu zásahu evropských orgánů dohledu

| 4.7.1 | EHSV upozorňuje na to, že evropské orgány dohledu budou na evropské úrovni zapojeny do analýzy rizik praní peněz a financování terorismu a budou moci vydávat pokyny a právní normy určené členským státům a finančním institucím. EHSV sice zdůrazňuje, že je důležitá dohoda a spolupráce s evropskými orgány dohledu v oblasti evropského boje proti praní peněz a financování terorismu, avšak poznamenává, že reprezentativní a regulační funkce těchto orgánů je vůči finančnímu sektoru omezená. Řada profesních subjektů, které jsou povinnými osobami, však ve finančním sektoru nepůsobí a nejsou tedy na evropské úrovni zastoupeny. EHSV tedy navrhuje, aby se Komise na evropské úrovni zapojila do analýzy rizik a vydávání pokynů jménem nefinančních profesních subjektů, které mají povinnost bojovat proti praní peněz a financování terorismu. |
| --- | --- |

4.7.1

EHSV upozorňuje na to, že evropské orgány dohledu budou na evropské úrovni zapojeny do analýzy rizik praní peněz a financování terorismu a budou moci vydávat pokyny a právní normy určené členským státům a finančním institucím. EHSV sice zdůrazňuje, že je důležitá dohoda a spolupráce s evropskými orgány dohledu v oblasti evropského boje proti praní peněz a financování terorismu, avšak poznamenává, že reprezentativní a regulační funkce těchto orgánů je vůči finančnímu sektoru omezená. Řada profesních subjektů, které jsou povinnými osobami, však ve finančním sektoru nepůsobí a nejsou tedy na evropské úrovni zastoupeny. EHSV tedy navrhuje, aby se Komise na evropské úrovni zapojila do analýzy rizik a vydávání pokynů jménem nefinančních profesních subjektů, které mají povinnost bojovat proti praní peněz a financování terorismu.

| 4.7.2 | EHSV je přesvědčen, že je třeba, aby existovala doporučení a výkladové normy, které by byly na evropské úrovni harmonizovány s cílem zajistit jednotnější uplatňování pravidel boje proti praní peněz a financování terorismu v členských státech. |
| --- | --- |

4.7.2

EHSV je přesvědčen, že je třeba, aby existovala doporučení a výkladové normy, které by byly na evropské úrovni harmonizovány s cílem zajistit jednotnější uplatňování pravidel boje proti praní peněz a financování terorismu v členských státech.

4.8   Správní sankce

| 4.8.1 | V návrzích je uveden seznam správních sankcí, který navazuje na sdělení Komise ze dne 8. prosince 2010 o posílení sankčních režimů ve finančním sektoru, k němuž se EHSV vyjádřil ve stanovisku (6) a které bylo převzato do dalších nedávných návrhů Komise (7). |
| --- | --- |

4.8.1

V návrzích je uveden seznam správních sankcí, který navazuje na sdělení Komise ze dne 8. prosince 2010 o posílení sankčních režimů ve finančním sektoru, k němuž se EHSV vyjádřil ve stanovisku (6) a které bylo převzato do dalších nedávných návrhů Komise (7).

| 4.8.2 | EHSV podporuje evropskou harmonizaci sankcí platných ve finančním sektoru. Je třeba konstatovat, že boj proti trestné činnosti tuto činnost neomezuje. Je tedy zásadní, aby prevence trestné činnosti byla co nejúčinnější a vůči profesním subjektům, které nedodržují povinnosti boje proti praní peněz a financování terorismu, mohly být uplatňovány odrazující sankce, jež by byly přiměřené částkám odpovídajícím hodnotě praní peněz. |
| --- | --- |

4.8.2

EHSV podporuje evropskou harmonizaci sankcí platných ve finančním sektoru. Je třeba konstatovat, že boj proti trestné činnosti tuto činnost neomezuje. Je tedy zásadní, aby prevence trestné činnosti byla co nejúčinnější a vůči profesním subjektům, které nedodržují povinnosti boje proti praní peněz a financování terorismu, mohly být uplatňovány odrazující sankce, jež by byly přiměřené částkám odpovídajícím hodnotě praní peněz.

| 4.8.3 | EHSV si nicméně klade otázku ohledně čistě „administrativního“ charakteru plánovaných sankcí a obává se možného zpochybnění přísnosti navrhovaných správních sankcí vzhledem k hierarchii právních norem a přiměřenosti sankcí v oblasti trestního práva. Plánované správní sankce sice mají odrazující charakter a jejich cílem je evropská harmonizace, avšak trestní sankce stanovené pro trestný čin praní peněz se v jednotlivých státech liší. EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily jednotné a odpovídající uplatňování správních sankcí uvalených na profesní subjekty za to, že nesplnily povinnosti boje proti praní peněz a financování terorismu, a postihů uplatnitelných v případě trestného činu praní peněz. |
| --- | --- |

4.8.3

EHSV si nicméně klade otázku ohledně čistě „administrativního“ charakteru plánovaných sankcí a obává se možného zpochybnění přísnosti navrhovaných správních sankcí vzhledem k hierarchii právních norem a přiměřenosti sankcí v oblasti trestního práva. Plánované správní sankce sice mají odrazující charakter a jejich cílem je evropská harmonizace, avšak trestní sankce stanovené pro trestný čin praní peněz se v jednotlivých státech liší. EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily jednotné a odpovídající uplatňování správních sankcí uvalených na profesní subjekty za to, že nesplnily povinnosti boje proti praní peněz a financování terorismu, a postihů uplatnitelných v případě trestného činu praní peněz.

| 4.8.4 | EHSV se obává, aby nebyla zpochybněna vhodnost režimu správních sankcí vzhledem k čl. 6 odst. 1 a článku 7 Evropské úmluvy o lidských právech s tím rizikem, že z některých správních sankcí by mohly vzniknout „tresty“, které by mohly být vyneseny pouze nezávislým soudem po spravedlivém řízení, což jsou podmínky, které příslušné správní orgány nesplňují. EHSV vyzývá Komisi, aby nalezla vhodná právní řešení a zajistila, že navrhovaný režim sankcí nebude možné v žádném případě zpochybnit. |
| --- | --- |

4.8.4

EHSV se obává, aby nebyla zpochybněna vhodnost režimu správních sankcí vzhledem k čl. 6 odst. 1 a článku 7 Evropské úmluvy o lidských právech s tím rizikem, že z některých správních sankcí by mohly vzniknout „tresty“, které by mohly být vyneseny pouze nezávislým soudem po spravedlivém řízení, což jsou podmínky, které příslušné správní orgány nesplňují. EHSV vyzývá Komisi, aby nalezla vhodná právní řešení a zajistila, že navrhovaný režim sankcí nebude možné v žádném případě zpochybnit.

| 4.8.5 | EHSV je přesvědčen, že návrh zavést soubor minimálních pravidel založených na zásadách pro používání správních opatření a sankcí představuje přístup, který posílí reakci EU jako celku. |
| --- | --- |

4.8.5

EHSV je přesvědčen, že návrh zavést soubor minimálních pravidel založených na zásadách pro používání správních opatření a sankcí představuje přístup, který posílí reakci EU jako celku.

5.   Zvláštní připomínky

| 5.1 | EHSV doporučuje rozšířit definici financování terorismu uvedenou v odst. 4 čl. 1 návrhu směrnice tak, aby se týkala „jakýchkoli jiných činů“ odlišných od uvedených trestných činů v souladu se zněním doporučení 5 FATF. |
| --- | --- |

5.1

EHSV doporučuje rozšířit definici financování terorismu uvedenou v odst. 4 čl. 1 návrhu směrnice tak, aby se týkala „jakýchkoli jiných činů“ odlišných od uvedených trestných činů v souladu se zněním doporučení 5 FATF.

| 5.2 | EHSV upozorňuje na to, že v přílohách návrhu směrnice je uveden výčet faktorů a typů rizik, které musejí profesní subjekty ověřit v rámci svých povinností boje proti praní peněz a financování terorismu. EHSV je přesvědčený, že výčty uvedené v přílohách nejsou vyčerpávající a že by profesní subjekty měly v souladu s přístupem založeným na posouzení rizik také zvážit další faktory, jež jsou úzce spjaty s členskými státy a s odlišnými podmínkami transakcí, jež uzavírají. |
| --- | --- |

5.2

EHSV upozorňuje na to, že v přílohách návrhu směrnice je uveden výčet faktorů a typů rizik, které musejí profesní subjekty ověřit v rámci svých povinností boje proti praní peněz a financování terorismu. EHSV je přesvědčený, že výčty uvedené v přílohách nejsou vyčerpávající a že by profesní subjekty měly v souladu s přístupem založeným na posouzení rizik také zvážit další faktory, jež jsou úzce spjaty s členskými státy a s odlišnými podmínkami transakcí, jež uzavírají.

| 5.3 | EHSV se domnívá, že klíčem k řešení problému pirátství je vysledování příslušných finančních toků a rázný zásah proti nim. V EU by se měla sestavit černá listina finančních institucí zapojených do praní peněz pocházejících z pirátské činnosti. Světová banka, Interpol a Europol mohou asistovat v úsilí o vystopování výkupného, které by mělo být vysledováno a zkonfiskováno, aby už pirátství nebylo výhodným obchodem (8). |
| --- | --- |

5.3

EHSV se domnívá, že klíčem k řešení problému pirátství je vysledování příslušných finančních toků a rázný zásah proti nim. V EU by se měla sestavit černá listina finančních institucí zapojených do praní peněz pocházejících z pirátské činnosti. Světová banka, Interpol a Europol mohou asistovat v úsilí o vystopování výkupného, které by mělo být vysledováno a zkonfiskováno, aby už pirátství nebylo výhodným obchodem (8).

V Bruselu dne 23. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  www.fatf-gafi.org

1

(2)  Současná prahová hodnota je 15 000 EUR.

2

(3)  http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/financial-crime/20110124_study_amld_en.pdf

3

(4)  Úř. věst. C 267, 27.10.2005, s. 30–35.

4

(5)  Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 52.

5

(6)  Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 108.

6

(7)  COM(2011) 651 final, COM(2011) 656 final, COM(2011) 683 final.

7

(8)  Stanovisko EHSV k tématu Námořní pirátství – posílení reakce EU (dosud nezveřejněno v Úř. věst.).

8

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/36

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se provádí posílená spolupráce v oblasti daně z finančních transakcí

COM(2013) 71 final – 2013/0045 (CNS)

2013/C 271/06

Zpravodaj: pan PALMIERI

Dne 28. února 2013 se Rada Evropské unie, v souladu s článkem 113 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Rady, kterou se provádí posílená spolupráce v oblasti daně z finančních transakcí

COM(2013) 71 final – 2013/0045 (CNS).

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 24. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 23. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 94 hlasy pro, 38 hlasů bylo proti a 9 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) v souladu s postojem Evropského parlamentu (1), Výboru regionů (2) a v duchu svých předchozích stanovisek (3) vítá návrh Komise na zavedení první regionální daně z finančních transakcí na světě. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) v souladu s postojem Evropského parlamentu (1), Výboru regionů (2) a v duchu svých předchozích stanovisek (3) vítá návrh Komise na zavedení první regionální daně z finančních transakcí na světě.

| 1.2 | EHSV by sice rád připomenul, že doufal v globální uplatňování daně z finančních transakcí, nicméně se domnívá, že její uplatňování na regionální úrovni (zóna EU 11+) se zapojením 11 členských států Evropské unie (4) by mohlo být mimořádně významnou příležitostí, jež v budoucnosti podpoří její uplatňování na celém světě. |
| --- | --- |

1.2

EHSV by sice rád připomenul, že doufal v globální uplatňování daně z finančních transakcí, nicméně se domnívá, že její uplatňování na regionální úrovni (zóna EU 11+) se zapojením 11 členských států Evropské unie (4) by mohlo být mimořádně významnou příležitostí, jež v budoucnosti podpoří její uplatňování na celém světě.

| 1.3 | EHSV vyzdvihuje význam metody posílené spolupráce jakožto nástroje, který členským státům může umožnit, aby dospěly k co nejširší dohodě o určitých otázkách stanovených ve Smlouvách (5), což představuje alternativu k blokující jednomyslnosti, jež EU při politických a hospodářských rozhodnutích často zavedla do slepé uličky. |
| --- | --- |

1.3

EHSV vyzdvihuje význam metody posílené spolupráce jakožto nástroje, který členským státům může umožnit, aby dospěly k co nejširší dohodě o určitých otázkách stanovených ve Smlouvách (5), což představuje alternativu k blokující jednomyslnosti, jež EU při politických a hospodářských rozhodnutích často zavedla do slepé uličky.

| 1.4 | EHSV má za to, že jednou z předností navrhované daně z finančních transakcí je skutečnost, že tato daň má široký základ a dvě nízké sazby, což snižuje její narušující negativní dopady. EHSV se domnívá, že zavedení daně v zóně EU 11+ podpoří vytvoření jednotného finančního trhu, a proto považuje za vhodné, aby se daň začala vybírat od 1. ledna 2014. Postupné zavádění daně nepovažuje za vyhovující. |
| --- | --- |

1.4

EHSV má za to, že jednou z předností navrhované daně z finančních transakcí je skutečnost, že tato daň má široký základ a dvě nízké sazby, což snižuje její narušující negativní dopady. EHSV se domnívá, že zavedení daně v zóně EU 11+ podpoří vytvoření jednotného finančního trhu, a proto považuje za vhodné, aby se daň začala vybírat od 1. ledna 2014. Postupné zavádění daně nepovažuje za vyhovující.

| 1.5 | EHSV zastává názor, že k maximalizaci dopadu daně na hospodářský růst je příjmy z daně třeba použít k financování evropského a národního programu investic, jenž během krátké doby zaručí hospodářskou obnovu a zaměstnanost. |
| --- | --- |

1.5

EHSV zastává názor, že k maximalizaci dopadu daně na hospodářský růst je příjmy z daně třeba použít k financování evropského a národního programu investic, jenž během krátké doby zaručí hospodářskou obnovu a zaměstnanost.

| 1.6 | EHSV by rád zdůraznil, že v zájmu neutralizace nebo alespoň co největšího zmírnění rizika přesunu finančních činností spojila Komise v novém návrhu daně z finančních transakcí zásadu rezidence (územní působnosti), jež se původně navrhovala, se zásadou emise, již prosazoval Evropský parlament a EHSV ji rozhodně podpořil ve svém dřívějším stanovisku (6). EHSV podotýká, že kumulativní uplatňování těchto zásad by mohlo znamenat, že v určitých případech by dani podléhaly rovněž finanční instituce těch členských států, které daň uplatňovat nebudou. Proto považuje EHSV v souladu s tím, co navrhl Evropský parlament, za vhodné se touto problematikou zabývat podrobněji a zahájit příslušná jednání s třetími zeměmi, aby se usnadnilo vybírání daně z finančních transakcí. |
| --- | --- |

1.6

EHSV by rád zdůraznil, že v zájmu neutralizace nebo alespoň co největšího zmírnění rizika přesunu finančních činností spojila Komise v novém návrhu daně z finančních transakcí zásadu rezidence (územní působnosti), jež se původně navrhovala, se zásadou emise, již prosazoval Evropský parlament a EHSV ji rozhodně podpořil ve svém dřívějším stanovisku (6). EHSV podotýká, že kumulativní uplatňování těchto zásad by mohlo znamenat, že v určitých případech by dani podléhaly rovněž finanční instituce těch členských států, které daň uplatňovat nebudou. Proto považuje EHSV v souladu s tím, co navrhl Evropský parlament, za vhodné se touto problematikou zabývat podrobněji a zahájit příslušná jednání s třetími zeměmi, aby se usnadnilo vybírání daně z finančních transakcí.

| 1.7 | EHSV stejně jako Evropský parlament považuje za vhodné, aby zásada rezidence a zásada emise byly doplněny o „zásadu převodu právního titulu“. Tato zásada může vyhýbání se dani z finančních transakcí učinit skutečně riskantním a nákladným, a s její pomocí se tedy zaručí lepší uplatňování této daně. |
| --- | --- |

1.7

EHSV stejně jako Evropský parlament považuje za vhodné, aby zásada rezidence a zásada emise byly doplněny o „zásadu převodu právního titulu“. Tato zásada může vyhýbání se dani z finančních transakcí učinit skutečně riskantním a nákladným, a s její pomocí se tedy zaručí lepší uplatňování této daně.

| 1.8 | EHSV hodnotí kladně změny, které Komise provedla za účelem lepší správy daně a boje proti vyhýbání se daňovým povinnostem a daňovým únikům. Souhlasí i s osvobozením transakcí na primárních trzích podílových jednotek subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP/Units of undertakings for collective investments in transferable Securities - UCITS) a alternativních investičních fondů (AIF/Alternative investment funds – AIF), neboť se tím podpoří financování podniků. |
| --- | --- |

1.8

EHSV hodnotí kladně změny, které Komise provedla za účelem lepší správy daně a boje proti vyhýbání se daňovým povinnostem a daňovým únikům. Souhlasí i s osvobozením transakcí na primárních trzích podílových jednotek subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP/Units of undertakings for collective investments in transferable Securities - UCITS) a alternativních investičních fondů (AIF/Alternative investment funds – AIF), neboť se tím podpoří financování podniků.

| 1.9 | EHSV lituje, že hodnocení mikroekonomických a makroekonomických důsledků uplatňování daně z finančních transakcí se plánuje teprve tři roky po vstupu předmětného právního předpisu v platnost, a požaduje, aby Komise prováděla kontroly a ověření neustále (každoroční monitorování). Bude tak k dispozici okamžité hodnocení dopadů daně z finančních transakcí, což umožní včas navrhnout případná nápravná opatření v oblasti uplatňování daně z finančních transakcí. |
| --- | --- |

1.9

EHSV lituje, že hodnocení mikroekonomických a makroekonomických důsledků uplatňování daně z finančních transakcí se plánuje teprve tři roky po vstupu předmětného právního předpisu v platnost, a požaduje, aby Komise prováděla kontroly a ověření neustále (každoroční monitorování). Bude tak k dispozici okamžité hodnocení dopadů daně z finančních transakcí, což umožní včas navrhnout případná nápravná opatření v oblasti uplatňování daně z finančních transakcí.

| 1.10 | EHSV se již vyjádřil kriticky k nedostatečné dokumentaci ohledně posouzení dopadů, jež byla přílohou původního návrhu daně z finančních transakcí, a nyní vítá skutečnost, že Evropská komise zajistila částečné odstranění tohoto nedostatku. Zdůrazňuje, že je nutné, aby Komise v kvantitativním hodnocení dopadů návrhů zlepšila stávající dostupné modely a přizpůsobila je posouzení očekávaných alternativních politik. Útvary Komise jsou zejména vyzývány, aby v případě, že to bude možné, odhadly skutečné charakteristiky konkrétně učiněných návrhů. |
| --- | --- |

1.10

EHSV se již vyjádřil kriticky k nedostatečné dokumentaci ohledně posouzení dopadů, jež byla přílohou původního návrhu daně z finančních transakcí, a nyní vítá skutečnost, že Evropská komise zajistila částečné odstranění tohoto nedostatku. Zdůrazňuje, že je nutné, aby Komise v kvantitativním hodnocení dopadů návrhů zlepšila stávající dostupné modely a přizpůsobila je posouzení očekávaných alternativních politik. Útvary Komise jsou zejména vyzývány, aby v případě, že to bude možné, odhadly skutečné charakteristiky konkrétně učiněných návrhů.

| 1.11 | EHSV lituje, že vzhledem k neuplatnitelnosti daně z finančních transakcí na všech 27 členských států EU postrádá rozpočet EU základní pilíř systému vlastních zdrojů. Tento systém měl umožnit zaručení nezbytné finanční autonomie EU, jak se původně uvádělo již v článku 201 Římské smlouvy. |
| --- | --- |

1.11

EHSV lituje, že vzhledem k neuplatnitelnosti daně z finančních transakcí na všech 27 členských států EU postrádá rozpočet EU základní pilíř systému vlastních zdrojů. Tento systém měl umožnit zaručení nezbytné finanční autonomie EU, jak se původně uvádělo již v článku 201 Římské smlouvy.

| 1.12 | EHSV zdůrazňuje, že správní orgány musí při uplatňování daně z finančních transakcí minimalizovat riziko daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem a omezit administrativní náklady na řízení, a to na základě nezbytné součinnosti členských států. |
| --- | --- |

1.12

EHSV zdůrazňuje, že správní orgány musí při uplatňování daně z finančních transakcí minimalizovat riziko daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem a omezit administrativní náklady na řízení, a to na základě nezbytné součinnosti členských států.

| 1.13 | EHSV zdůrazňuje, že je třeba pozorně monitorovat dopady daně na penzijní fondy a na osoby, které z nich budou v budoucnu pobírat důchod, nepožaduje však jejich vyloučení z uplatňování daně z finančních transakcí. |
| --- | --- |

1.13

EHSV zdůrazňuje, že je třeba pozorně monitorovat dopady daně na penzijní fondy a na osoby, které z nich budou v budoucnu pobírat důchod, nepožaduje však jejich vyloučení z uplatňování daně z finančních transakcí.

| 1.14 | EHSV v souladu se svojí funkcí poradního orgánu Komise, Evropského parlamentu a Rady potvrzuje svůj záměr převzít závazek k nepřetržitému monitorování procesu, v jehož rámci bude návrh Komise proveden do práva. |
| --- | --- |

1.14

EHSV v souladu se svojí funkcí poradního orgánu Komise, Evropského parlamentu a Rady potvrzuje svůj záměr převzít závazek k nepřetržitému monitorování procesu, v jehož rámci bude návrh Komise proveden do práva.

2.   Návrh Komise na směrnici Rady, kterou se provádí posílená spolupráce v oblasti společného systému daně z finančních transakcí

| 2.1 | Ve směrnici navržené Evropskou komisí (7) se odráží předchozí návrh předložený v září 2011 (8). Ten sice v Radě nenalezl jednomyslný souhlas, nicméně zmobilizoval 11 členských států EU k tomu, že 28. září 2012 předložily Komisi oficiální žádost o navázání posílené spolupráce s cílem zavést daň z finančních transakcí. |
| --- | --- |

2.1

Ve směrnici navržené Evropskou komisí (7) se odráží předchozí návrh předložený v září 2011 (8). Ten sice v Radě nenalezl jednomyslný souhlas, nicméně zmobilizoval 11 členských států EU k tomu, že 28. září 2012 předložily Komisi oficiální žádost o navázání posílené spolupráce s cílem zavést daň z finančních transakcí.

| 2.2 | Komise posoudila proveditelnost této žádosti, dospěla k závěru, že posílená spolupráce v oblasti daně z finančních transakcí nebude mít negativní dopad na vnitřní trh ani na práva či povinnosti a pravomoci nezúčastněných členských států, a v říjnu 2012 přijala rozhodnutí o jejím schválení, které v prosinci 2012 sdělila Evropskému parlamentu. EP získal souhlas Rady pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN) v lednu 2013. |
| --- | --- |

2.2

Komise posoudila proveditelnost této žádosti, dospěla k závěru, že posílená spolupráce v oblasti daně z finančních transakcí nebude mít negativní dopad na vnitřní trh ani na práva či povinnosti a pravomoci nezúčastněných členských států, a v říjnu 2012 přijala rozhodnutí o jejím schválení, které v prosinci 2012 sdělila Evropskému parlamentu. EP získal souhlas Rady pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN) v lednu 2013.

| 2.3 | Návrh Komise v zásadě odráží původní návrh, bylo v něm však provedeno několik změn za účelem: a) docílení větší jasnosti předpisu a b) posílení předpisu o zamezení zneužívání daňového systému a vyhýbání se daňové povinnosti v souladu s tím, co požadovalo 11 členských států. |
| --- | --- |

2.3

Návrh Komise v zásadě odráží původní návrh, bylo v něm však provedeno několik změn za účelem: a) docílení větší jasnosti předpisu a b) posílení předpisu o zamezení zneužívání daňového systému a vyhýbání se daňové povinnosti v souladu s tím, co požadovalo 11 členských států.

| 2.3.1 | Byly potvrzeny a posíleny původní tři cíle: a) posílit jednotný trh díky neutralizaci různých přístupů jednotlivých členských států, b) stejně jako v jiných sektorech zaručit spravedlivý příspěvek finančního sektoru k financování příjmů do státního rozpočtu a c) podpořit investice finančního systému do reálné ekonomiky. |
| --- | --- |

2.3.1

Byly potvrzeny a posíleny původní tři cíle: a) posílit jednotný trh díky neutralizaci různých přístupů jednotlivých členských států, b) stejně jako v jiných sektorech zaručit spravedlivý příspěvek finančního sektoru k financování příjmů do státního rozpočtu a c) podpořit investice finančního systému do reálné ekonomiky.

| 2.3.2 | Stejně jako v původním návrhu je základ daně pojatý široce a minimální sazby jsou nízké: 0,1 % na finanční transakce týkající se akcií, dluhopisů, akcií subjektů kolektivního investování, nástrojů peněžního trhu, repo obchodů a dohod o půjčce cenných papírů, a 0,01 % na finanční transakce s derivátovými nástroji. |
| --- | --- |

2.3.2

Stejně jako v původním návrhu je základ daně pojatý široce a minimální sazby jsou nízké: 0,1 % na finanční transakce týkající se akcií, dluhopisů, akcií subjektů kolektivního investování, nástrojů peněžního trhu, repo obchodů a dohod o půjčce cenných papírů, a 0,01 % na finanční transakce s derivátovými nástroji.

| 2.3.3 | V zájmu zamezení překážkám obvyklého vývoje reálné ekonomiky se daň neuplatní na: a) běžné finanční aktivity občanů a podniků (půjčky, platby, pojištění, vklady apod.), b) tradiční bankovní investiční činnosti v rámci kapitálových vkladů nebo finanční operace, které jsou součástí restrukturalizačních operací, c) činnosti související s refinancováním, měnovou politikou a správou veřejného dluhu a d) transakce na primárních trzích podílových jednotek subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) a alternativních investičních fondů (AIF). Proto budou vyňaty činnosti prováděné za účasti Evropské centrální banky, dalších centrálních bank, Evropského nástroje finanční stability (EFSF – European Financial Stability Facility), Evropského mechanismu stability (ESM – European Stability Mechanism) a rovněž transakce s EU. |
| --- | --- |

2.3.3

V zájmu zamezení překážkám obvyklého vývoje reálné ekonomiky se daň neuplatní na: a) běžné finanční aktivity občanů a podniků (půjčky, platby, pojištění, vklady apod.), b) tradiční bankovní investiční činnosti v rámci kapitálových vkladů nebo finanční operace, které jsou součástí restrukturalizačních operací, c) činnosti související s refinancováním, měnovou politikou a správou veřejného dluhu a d) transakce na primárních trzích podílových jednotek subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) a alternativních investičních fondů (AIF). Proto budou vyňaty činnosti prováděné za účasti Evropské centrální banky, dalších centrálních bank, Evropského nástroje finanční stability (EFSF – European Financial Stability Facility), Evropského mechanismu stability (ESM – European Stability Mechanism) a rovněž transakce s EU.

| 2.3.4 | V návrhu se potvrzuje zásada rezidence (územní působnosti), která stanoví, že pokud má finanční instituce zapojená do transakce sídlo v oblasti, kde se uplatňuje daň z finančních transakcí, nebo pokud jedná jménem subjektu, který má v této oblasti sídlo, je transakce předmětem daně nezávisle na tom, v jaké zeměpisné oblasti k ní došlo. |
| --- | --- |

2.3.4

V návrhu se potvrzuje zásada rezidence (územní působnosti), která stanoví, že pokud má finanční instituce zapojená do transakce sídlo v oblasti, kde se uplatňuje daň z finančních transakcí, nebo pokud jedná jménem subjektu, který má v této oblasti sídlo, je transakce předmětem daně nezávisle na tom, v jaké zeměpisné oblasti k ní došlo.

| 2.3.5 | K odrazení od pokusů přemístění mimo oblast, kde se uplatňuje daň z finančních transakcí, byla na žádost Evropského parlamentu, již EHSV podpořil, zapracována zásada emise, podle níž je transakce předmětem daně z finančních transakcí tehdy, jestliže je finanční produkt, který je předmětem transakce, vydáván jedním z 11 členských států zapojených do posílené spolupráce, bez ohledu na skutečnost, zda mají subjekty provádějící transakci sídlo mimo oblast, kde se uplatňuje daň z finančních transakcí, nebo na místo, kde se transakce uzavírá. |
| --- | --- |

2.3.5

K odrazení od pokusů přemístění mimo oblast, kde se uplatňuje daň z finančních transakcí, byla na žádost Evropského parlamentu, již EHSV podpořil, zapracována zásada emise, podle níž je transakce předmětem daně z finančních transakcí tehdy, jestliže je finanční produkt, který je předmětem transakce, vydáván jedním z 11 členských států zapojených do posílené spolupráce, bez ohledu na skutečnost, zda mají subjekty provádějící transakci sídlo mimo oblast, kde se uplatňuje daň z finančních transakcí, nebo na místo, kde se transakce uzavírá.

| 2.3.6 | Souběžné uplatňování obou zásad (zásada rezidence a zásada emise) neutralizuje nebo alespoň významným způsobem omezuje tendence přemístění mimo oblast, kde se uplatňuje daň z finančních transakcí, za účelem vyhnutí se placení daně. Chce-li se totiž finanční subjekt vyhnout dani, musel by se vzdát svých klientů, kteří mají sídlo v oblasti, kde se daň z finančních transakcí uplatňuje, i transakcí se všemi finančními produkty vydávanými v této oblasti. Stojí za zmínku, že jde o oblast, která však pokrývá více než 2/3 HDP Evropské unie a 90 % HDP eurozóny. To je aspekt, kvůli němuž se nevyplatí uplatňovat strategii nezasahování do tohoto trhu, na němž bude jednotné zdanění finančních trhů velkým výdobytkem jednotného trhu. |
| --- | --- |

2.3.6

Souběžné uplatňování obou zásad (zásada rezidence a zásada emise) neutralizuje nebo alespoň významným způsobem omezuje tendence přemístění mimo oblast, kde se uplatňuje daň z finančních transakcí, za účelem vyhnutí se placení daně. Chce-li se totiž finanční subjekt vyhnout dani, musel by se vzdát svých klientů, kteří mají sídlo v oblasti, kde se daň z finančních transakcí uplatňuje, i transakcí se všemi finančními produkty vydávanými v této oblasti. Stojí za zmínku, že jde o oblast, která však pokrývá více než 2/3 HDP Evropské unie a 90 % HDP eurozóny. To je aspekt, kvůli němuž se nevyplatí uplatňovat strategii nezasahování do tohoto trhu, na němž bude jednotné zdanění finančních trhů velkým výdobytkem jednotného trhu.

| 2.3.7 | Příjmy z této daně by na základě výpočtů Komise měly činit přibližně 30 až 35 mld. eur ročně. To se rovná zhruba 60 % příjmů, jež se předtím odhadovaly v domnění, že se daň bude týkat všech členských států EU (připomínáme, že se jednalo o 57 mld. eur). Příjmy by byly tvořeny 13 mld. eur z akcií a cenných papírů a 21 mld. eur z derivátů. |
| --- | --- |

2.3.7

Příjmy z této daně by na základě výpočtů Komise měly činit přibližně 30 až 35 mld. eur ročně. To se rovná zhruba 60 % příjmů, jež se předtím odhadovaly v domnění, že se daň bude týkat všech členských států EU (připomínáme, že se jednalo o 57 mld. eur). Příjmy by byly tvořeny 13 mld. eur z akcií a cenných papírů a 21 mld. eur z derivátů.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Během několika posledních let schválilo několik členských států EU zavedení různých forem daně z finančních transakcí, čímž vzrostlo riziko daňové diverzifikace škodlivé pro vnitřní trh (omezené základy daně, různé druhy výjimek). Zavedení regionální daně z finančních transakcí podpoří vytvoření skutečně jednotného finančního trhu bez narušení hospodářské soutěže, k němuž dochází v neúčinných systémech zdanění. |
| --- | --- |

3.1

Během několika posledních let schválilo několik členských států EU zavedení různých forem daně z finančních transakcí, čímž vzrostlo riziko daňové diverzifikace škodlivé pro vnitřní trh (omezené základy daně, různé druhy výjimek). Zavedení regionální daně z finančních transakcí podpoří vytvoření skutečně jednotného finančního trhu bez narušení hospodářské soutěže, k němuž dochází v neúčinných systémech zdanění.

| 3.1.1 | Proto se EHSV domnívá, že by daň z finančních transakcí měla vstoupit v platnost v okamžiku, který určila Komise, tedy od 1. ledna 2014, a to bez jakékoli progresivity, jež by podle stávajících vnitrostátních právních předpisů 11+ členských států EU mohla být příčinou prodlev a technických problémů. |
| --- | --- |

3.1.1

Proto se EHSV domnívá, že by daň z finančních transakcí měla vstoupit v platnost v okamžiku, který určila Komise, tedy od 1. ledna 2014, a to bez jakékoli progresivity, jež by podle stávajících vnitrostátních právních předpisů 11+ členských států EU mohla být příčinou prodlev a technických problémů.

| 3.2 | Zavedení daně z finančních transakcí pro všech 27 členských států EU by sice bylo účelné, nezdá se však být proveditelné, a proto je její uplatňování prostřednictvím posílené spolupráce – bez negativních dopadů na členské státy, které ji uplatňovat nebudou – nezbytné, má-li být v budoucnosti zaručeno její uplatňování na evropské a globální úrovni. |
| --- | --- |

3.2

Zavedení daně z finančních transakcí pro všech 27 členských států EU by sice bylo účelné, nezdá se však být proveditelné, a proto je její uplatňování prostřednictvím posílené spolupráce – bez negativních dopadů na členské státy, které ji uplatňovat nebudou – nezbytné, má-li být v budoucnosti zaručeno její uplatňování na evropské a globální úrovni.

| 3.3 | Neuplatňování daně v členských státech EU může v některých případech způsobit dvojí zdanění v zemích, které ji uplatňovat nebudou. To se týká malé části transakcí a lze tomu i předejít uzavíráním dvoustranných kompenzačních dohod. |
| --- | --- |

3.3

Neuplatňování daně v členských státech EU může v některých případech způsobit dvojí zdanění v zemích, které ji uplatňovat nebudou. To se týká malé části transakcí a lze tomu i předejít uzavíráním dvoustranných kompenzačních dohod.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | EHSV zdůrazňuje, že útvary Komise od základu změnily počáteční odhad dlouhodobých makroekonomických dopadů daně z finančních transakcí (za 40 let) na evropské hospodářství, takže vzrostl z původních – 1,76 % přibližně na + 1 %. |
| --- | --- |

4.1

EHSV zdůrazňuje, že útvary Komise od základu změnily počáteční odhad dlouhodobých makroekonomických dopadů daně z finančních transakcí (za 40 let) na evropské hospodářství, takže vzrostl z původních – 1,76 % přibližně na + 1 %.

| 4.1.1 | Odhad, jenž provázel původní návrh, byl změněn, neboť byly do posouzení zahrnuty jak dopady navržených efektivních sazeb, tak i dopady „zmírňující“. Umožnilo to posun z – 1,76 % na – 0,53 % HDP (9). |
| --- | --- |

4.1.1

Odhad, jenž provázel původní návrh, byl změněn, neboť byly do posouzení zahrnuty jak dopady navržených efektivních sazeb, tak i dopady „zmírňující“. Umožnilo to posun z – 1,76 % na – 0,53 % HDP (9).

| 4.1.2 | Komise následně změnila i toto posouzení a tvrdila, že nezohledňuje specifické prvky návrhu, nýbrž naopak vychází z nereálných pracovních předpokladů (například že jsou všechny nové investice podniků financovány z nástrojů, které podléhají dani z finančních transakcí). Na základě této opravy byl skutečný dlouhodobý dopad na HDP ještě více snížen a odhadnut na – 0,28 %. V rámci této analýzy provedla Komise další posouzení dopadu, v němž vzala v úvahu rovněž dopady spojené s použitím příjmů z daně z finančních transakcí nejen jako alternativy k jiným druhům zdanění, ale i jako potenciálního nástroje veřejných investic. V tomto posouzení, jež předpokládalo příjmy ve výši 0,16 % HDP, byl dopad daně z finančních transakcí na HDP pozitivní, přibližně mezi 0,2 % a 0,4 % (10). |
| --- | --- |

4.1.2

Komise následně změnila i toto posouzení a tvrdila, že nezohledňuje specifické prvky návrhu, nýbrž naopak vychází z nereálných pracovních předpokladů (například že jsou všechny nové investice podniků financovány z nástrojů, které podléhají dani z finančních transakcí). Na základě této opravy byl skutečný dlouhodobý dopad na HDP ještě více snížen a odhadnut na – 0,28 %. V rámci této analýzy provedla Komise další posouzení dopadu, v němž vzala v úvahu rovněž dopady spojené s použitím příjmů z daně z finančních transakcí nejen jako alternativy k jiným druhům zdanění, ale i jako potenciálního nástroje veřejných investic. V tomto posouzení, jež předpokládalo příjmy ve výši 0,16 % HDP, byl dopad daně z finančních transakcí na HDP pozitivní, přibližně mezi 0,2 % a 0,4 % (10).

| 4.1.3 | I tento naposledy uvedený předpoklad je však ještě poškozující, neboť v částce celkových příjmů nezohledňuje složku týkající se daně z derivátů, která je však uvedena v návrhu Komise a zvýšila by celkové příjmy z 0,16 % na 0,4 % HDP, což by mělo následně pozitivní dopad daně z finančních transakcí na HDP v řádu 1 % (11). |
| --- | --- |

4.1.3

I tento naposledy uvedený předpoklad je však ještě poškozující, neboť v částce celkových příjmů nezohledňuje složku týkající se daně z derivátů, která je však uvedena v návrhu Komise a zvýšila by celkové příjmy z 0,16 % na 0,4 % HDP, což by mělo následně pozitivní dopad daně z finančních transakcí na HDP v řádu 1 % (11).

| 4.2 | Na základě analýzy Komise se efektivita zavedení daně z finančních transakcí jeví pro hospodářství EU nejvyšší tehdy, pokud se příjmy z daně – na evropské i národní úrovni – použijí na financování programu veřejných investic, jenž zaručí vyšší hospodářský růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

4.2

Na základě analýzy Komise se efektivita zavedení daně z finančních transakcí jeví pro hospodářství EU nejvyšší tehdy, pokud se příjmy z daně – na evropské i národní úrovni – použijí na financování programu veřejných investic, jenž zaručí vyšší hospodářský růst a zaměstnanost.

| 4.3 | EHSV v průběhu těchto posledních pěti let – jež se kryjí s trváním krize – přijal řadu stanovisek, v nichž upozorňoval na nutnost obnovení rovnováhy evropských makroekonomických politik a podpoření politik investic do růstu a zaměstnanosti (12). Pokud by bylo doporučení EHSV následováno, příjmy pocházející z uplatňování daně z finančních transakcí by tak mohly být vynaloženy co nejúčinněji právě v případě, že by se použily k financování rozsáhlého programu investic na národní i evropské úrovni. |
| --- | --- |

4.3

EHSV v průběhu těchto posledních pěti let – jež se kryjí s trváním krize – přijal řadu stanovisek, v nichž upozorňoval na nutnost obnovení rovnováhy evropských makroekonomických politik a podpoření politik investic do růstu a zaměstnanosti (12). Pokud by bylo doporučení EHSV následováno, příjmy pocházející z uplatňování daně z finančních transakcí by tak mohly být vynaloženy co nejúčinněji právě v případě, že by se použily k financování rozsáhlého programu investic na národní i evropské úrovni.

| 4.4 | EHSV se domnívá, že jednou z předností daně z finančních transakcí je skutečnost, že tato daň má široký základ a dvě nízké sazby. To jí umožňuje minimalizovat negativní dopad daní, které by zúžením oblasti použití a vyššími sazby způsobily tak značné narušení trhů. Proto je EHSV toho názoru, že je třeba jednak co nejvíce omezit případy vynětí ze základu daně a vyloučení osob povinných k dani, a jednak pobídnout 11 členských států, které daň vybírat budou, aby začaly uplatňovat navržené sazby daně způsobem, který bude směřovat k uskutečnění skutečného jednotného trhu. |
| --- | --- |

4.4

EHSV se domnívá, že jednou z předností daně z finančních transakcí je skutečnost, že tato daň má široký základ a dvě nízké sazby. To jí umožňuje minimalizovat negativní dopad daní, které by zúžením oblasti použití a vyššími sazby způsobily tak značné narušení trhů. Proto je EHSV toho názoru, že je třeba jednak co nejvíce omezit případy vynětí ze základu daně a vyloučení osob povinných k dani, a jednak pobídnout 11 členských států, které daň vybírat budou, aby začaly uplatňovat navržené sazby daně způsobem, který bude směřovat k uskutečnění skutečného jednotného trhu.

| 4.5 | EHSV považuje za vhodné doplnit „zásadu převodu právního titulu“, podle níž se finanční transakce, na niž nebyla uplatněna daň z finančních transakcí, považuje za právně nevymahatelnou a nemá za následek převod právního titulu k podkladovému nástroji. |
| --- | --- |

4.5

EHSV považuje za vhodné doplnit „zásadu převodu právního titulu“, podle níž se finanční transakce, na niž nebyla uplatněna daň z finančních transakcí, považuje za právně nevymahatelnou a nemá za následek převod právního titulu k podkladovému nástroji.

| 4.6 | EHSV souhlasí se záměrem vyjmout transakce týkající se podílových jednotek SKIPCP a AIF ze základu daně, neboť jsou to nástroje, které jsou přímo spojeny s financováním podniků a s cílem splnit ustanovení směrnice 2008/7/ES. Dále zdůrazňuje, že předpokládané snížení příjmů v důsledku tohoto vynětí by dosáhlo zhruba 4 mld. eur. |
| --- | --- |

4.6

EHSV souhlasí se záměrem vyjmout transakce týkající se podílových jednotek SKIPCP a AIF ze základu daně, neboť jsou to nástroje, které jsou přímo spojeny s financováním podniků a s cílem splnit ustanovení směrnice 2008/7/ES. Dále zdůrazňuje, že předpokládané snížení příjmů v důsledku tohoto vynětí by dosáhlo zhruba 4 mld. eur.

| 4.7 | Ačkoli si je EHSV vědom nutnosti udržet případný tlak na úrokové sazby veřejného dluhu pod kontrolou, souhlasí s návrhem zachovat výjimku pro státní dluhopisy obchodované na primárních trzích a zdaňovat transakce se státními dluhopisy obchodovanými na sekundárních trzích. V tomto ohledu považuje za vhodné osvobodit v rámci sekundárního trhu pouze instituce, na něž veřejné orgány delegovaly pravomoc zasahovat prostřednictvím transakcí souvisejících se správou veřejného dluhu. |
| --- | --- |

4.7

Ačkoli si je EHSV vědom nutnosti udržet případný tlak na úrokové sazby veřejného dluhu pod kontrolou, souhlasí s návrhem zachovat výjimku pro státní dluhopisy obchodované na primárních trzích a zdaňovat transakce se státními dluhopisy obchodovanými na sekundárních trzích. V tomto ohledu považuje za vhodné osvobodit v rámci sekundárního trhu pouze instituce, na něž veřejné orgány delegovaly pravomoc zasahovat prostřednictvím transakcí souvisejících se správou veřejného dluhu.

| 4.8 | Co se týče penzijních fondů, EHSV se již vyjádřil, že je nutné vhodným způsobem monitorovat dopady daně z finančních transakcí na tyto fondy. Vynětí podílových jednotek SKIPCP a AIF ze základu daně i osvobození státních dluhopisů od daně na primárních trzích jsou pro penzijní fondy vzhledem ke struktuře jejich portfolia zajisté pozitivním aspektem. |
| --- | --- |

4.8

Co se týče penzijních fondů, EHSV se již vyjádřil, že je nutné vhodným způsobem monitorovat dopady daně z finančních transakcí na tyto fondy. Vynětí podílových jednotek SKIPCP a AIF ze základu daně i osvobození státních dluhopisů od daně na primárních trzích jsou pro penzijní fondy vzhledem ke struktuře jejich portfolia zajisté pozitivním aspektem.

| 4.9 | EHSV zdůrazňuje, že je třeba pozorně monitorovat dopady daně na penzijní fondy a na osoby, které z nich budou v budoucnu pobírat důchod, nepožaduje však jejich vyloučení z uplatňování daně z finančních transakcí. |
| --- | --- |

4.9

EHSV zdůrazňuje, že je třeba pozorně monitorovat dopady daně na penzijní fondy a na osoby, které z nich budou v budoucnu pobírat důchod, nepožaduje však jejich vyloučení z uplatňování daně z finančních transakcí.

| 4.10 | Zavedení daně z finančních transakcí bez toho, aby to ohrozilo likviditu systému, podpoří investice penzijních fondů do dlouhodobých projektů a omezí destabilizující aspekty, jakými jsou transakce s vysokou frekvencí finanční aktivity (13). |
| --- | --- |

4.10

Zavedení daně z finančních transakcí bez toho, aby to ohrozilo likviditu systému, podpoří investice penzijních fondů do dlouhodobých projektů a omezí destabilizující aspekty, jakými jsou transakce s vysokou frekvencí finanční aktivity (13).

| 4.11 | Při uplatňování nové daně se musí věnovat mimořádná pozornost způsobu administrativního řízení, aby se minimalizovalo nejen riziko daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem, ale i administrativní náklady pro členské státy a pro subjekty, které mají povinnost tuto daň odvádět. Proto by bylo vhodné, aby členské státy i Komise při přípravě prováděcích aktů o odvodu daně a ověření její úhrady zajistily minimalizaci těchto administrativních nákladů a pečlivě sledovaly jejich vývoj. Vzhledem k účinkům návrhu EHSV rovněž vyzývá Komisi, aby navrhla pravidla administrativní spolupráce mezi finančními institucemi členských států, které daň uplatňovat nebudou, a členských států, které ji vybírat budou. |
| --- | --- |

4.11

Při uplatňování nové daně se musí věnovat mimořádná pozornost způsobu administrativního řízení, aby se minimalizovalo nejen riziko daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem, ale i administrativní náklady pro členské státy a pro subjekty, které mají povinnost tuto daň odvádět. Proto by bylo vhodné, aby členské státy i Komise při přípravě prováděcích aktů o odvodu daně a ověření její úhrady zajistily minimalizaci těchto administrativních nákladů a pečlivě sledovaly jejich vývoj. Vzhledem k účinkům návrhu EHSV rovněž vyzývá Komisi, aby navrhla pravidla administrativní spolupráce mezi finančními institucemi členských států, které daň uplatňovat nebudou, a členských států, které ji vybírat budou.

| 4.12 | EHSV se již vyjádřil kriticky k nedostatečné dokumentaci ohledně posouzení dopadů, jež byla přílohou původního návrhu daně z finančních transakcí, a nyní vítá skutečnost, že Komise zajistila částečné odstranění tohoto nedostatku vydáním sedmi objasňujících prohlášení k posouzení dopadu, jež doprovázela předchozí návrh (14). K nim se přidává i posouzení dopadů, jež doplňuje stávající návrh (15). Nehledě na to EHSV zdůrazňuje, že dokumentace je zatím nedostatečná jak z hlediska popisu současné situace v oblasti zdanění finančních trhů, tak z hlediska řízení v různých zemích a zejména v EU 11+. Mělo by být zejména provedeno rozsáhlejší posouzení potenciálních dopadů na střadatele a budoucí příjemce důchodu se zohledněním různých možností přesunutí daně. |
| --- | --- |

4.12

EHSV se již vyjádřil kriticky k nedostatečné dokumentaci ohledně posouzení dopadů, jež byla přílohou původního návrhu daně z finančních transakcí, a nyní vítá skutečnost, že Komise zajistila částečné odstranění tohoto nedostatku vydáním sedmi objasňujících prohlášení k posouzení dopadu, jež doprovázela předchozí návrh (14). K nim se přidává i posouzení dopadů, jež doplňuje stávající návrh (15). Nehledě na to EHSV zdůrazňuje, že dokumentace je zatím nedostatečná jak z hlediska popisu současné situace v oblasti zdanění finančních trhů, tak z hlediska řízení v různých zemích a zejména v EU 11+. Mělo by být zejména provedeno rozsáhlejší posouzení potenciálních dopadů na střadatele a budoucí příjemce důchodu se zohledněním různých možností přesunutí daně.

| 4.13 | EHSV zdůrazňuje, že je nutné, aby Komise v kvantitativním hodnocení dopadů návrhů zlepšila stávající dostupné modely a přizpůsobila je posouzení očekávaných alternativních politik. EHSV proto vyzývá útvary Komise, aby v případě, že to bude možné, odhadly skutečné charakteristiky konkrétně učiněných návrhů. |
| --- | --- |

4.13

EHSV zdůrazňuje, že je nutné, aby Komise v kvantitativním hodnocení dopadů návrhů zlepšila stávající dostupné modely a přizpůsobila je posouzení očekávaných alternativních politik. EHSV proto vyzývá útvary Komise, aby v případě, že to bude možné, odhadly skutečné charakteristiky konkrétně učiněných návrhů.

V Bruselu dne 23. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  2010/2105(INI).

1

(2)  Úř. věst. C 113, 18.4.2012, s. 7–10.

2

(3)  Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 81–89; Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 64–67; Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 75–80; Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 55–63.

3

(4)  Belgie, Německo, Estonsko, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Rakousko, Portugalsko, Slovinsko, Slovensko.

4

(5)  Využití posílené spolupráce je upraveno v článku 20 SEU a článcích 326 až 334 SFEU.

5

(6)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 55–63.

6

(7)  COM(2013) 71 final.

7

(8)  COM(2011) 594 final.

8

(9)  SEC(2011) 1102 final, svazek 1, s. 52.

9

(10)  Evropská komise, 2012, technická dokumentace Macroeconomic Impacts.

10

Macroeconomic Impacts.

(11)  Hodnocení vychází z této analýzy: Evropská komise, 2012, Quarterly Report on the Euro Area, svazek 11, č. 3 (2012).

11

Quarterly Report on the Euro Area

(12)  Pro ilustraci zde uvádíme některá z nich: Úř. věst. C 133, 9.5.2013, s. 44, Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 60–71, Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 45–51, Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 8–15, Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 10–16.

12

(13)  Network for Sustainable Financial Markets: No Exemption – The Financial Transaction Tax and Pension Funds, prosinec 2012. Deutsches Institut für Wirtschaftsforschung: Financial Transaction Tax Contributes to More Sustainability in Financial Markets, pracovní dokument 1198, 2012.

13

No Exemption

The Financial Transaction Tax and Pension Funds

Financial Transaction Tax Contributes to More Sustainability in Financial Markets

(14)  Zveřejněna dne 4. května 2012 na příslušné internetové stránce.

14

(15)  SWD(2013) 28 final.

15

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující pozměňovací návrh obdržel nejméně jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů pro, v průběhu rozpravy však byl zamítnut (čl. 54 odst. 3 jednacího řádu):

Odstavec 4.7

Vložit nový odstavec za 4.6 (a následující přečíslovat)

| „
  4.7 | EHSV doporučuje vzhledem k různorodým výsledkům analýz účinků zavedení DFT pozorně monitorovat účinky zavedení DFT v zemích, které již k tomuto kroku přistoupily, brát v úvahu vliv snížení likvidity na volatilitu trhu v souvislosti s náklady na specifické produkty, jako je zajištění pojištění nebo důchodové spoření, a realisticky posuzovat přiměřenost skutečného výnosu daně vzhledem ke zdražení finančních služeb pro podniky i střadatele v období krize. Podle názoru EHSV je potřebné výsledky takového monitorování pozorně analyzovat a v případě potřeby další kroky rychle přizpůsobit novým poznatkům.“ |
| --- | --- |

„
  4.7

Výsledek hlasování

Výsledek hlasování

| Hlasy pro | : | 64 |
| --- | --- | --- |
| Hlasy proti | : | 94 |
| Zdrželo se hlasování | : | 25 |

Hlasy pro

:

64

Hlasy proti

:

94

Zdrželo se hlasování

:

25

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/42

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o trestněprávní ochraně eura a jiných měn proti padělání, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2000/383/SVV

COM(2013) 42 final – 2013/0023 (COD)

2013/C 271/07

Hlavní zpravodaj: pan DE LAMAZE

Dne 20. února 2013 se Rada a dne 12. března 2013 Evropský parlament, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o trestněprávní ochraně eura a jiných měn proti padělání, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2000/383/SVV

COM(2013) 42 final – 2013/0023 (COD).

Dne 19. března 2013 předsednictvo Výboru pověřilo specializovanou sekci Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost přípravou podkladů Výboru na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana DE LAMAZE hlavním zpravodajem na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 23. května 2013), a přijal následující stanovisko 130 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV nesouhlasí s argumenty, jimiž Komise odůvodňuje předložení tohoto návrhu. Vzhledem k absenci vědeckých údajů, které by podložily tvrzení, že rozdíly v sankcích za padělání peněz přispívají k tzv. forum shoppingu ze strany padělatelů, nepovažuje přezkum rámcového rozhodnutí z roku 2000 s cílem zavést v EU minimální trest, jehož očekávaný „odrazující účinek“ je podle něj sporný, za zcela opodstatněný. |
| --- | --- |

1.1

EHSV nesouhlasí s argumenty, jimiž Komise odůvodňuje předložení tohoto návrhu. Vzhledem k absenci vědeckých údajů, které by podložily tvrzení, že rozdíly v sankcích za padělání peněz přispívají k tzv. forum shoppingu ze strany padělatelů, nepovažuje přezkum rámcového rozhodnutí z roku 2000 s cílem zavést v EU minimální trest, jehož očekávaný „odrazující účinek“ je podle něj sporný, za zcela opodstatněný.

| 1.2 | EHSV upozorňuje na to, že pod pokrývkou minimálních pravidel návrh směrnice ve skutečnosti zavádí rozsáhlý soubor prostředků k prosazování práva v boji proti padělání peněz a zjevně tak zachází dále, než co povoluje čl. 83 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), obzvláště s ohledem na to, že se dotýká také soudní příslušnosti a řízení. |
| --- | --- |

1.2

EHSV upozorňuje na to, že pod pokrývkou minimálních pravidel návrh směrnice ve skutečnosti zavádí rozsáhlý soubor prostředků k prosazování práva v boji proti padělání peněz a zjevně tak zachází dále, než co povoluje čl. 83 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), obzvláště s ohledem na to, že se dotýká také soudní příslušnosti a řízení.

| 1.3 | EHSV se pozastavuje nad nezbytností tohoto represivního přístupu, který může z definice ohrozit respektování základních práv a svobod, a pochybuje o jeho účinnosti, neboť přestože byl stanoven minimální trest, bude stanovení trestu vždy záviset na odlišném výkladu podle právní tradice jednotlivých členských států a volného uvážení soudu. |
| --- | --- |

1.3

EHSV se pozastavuje nad nezbytností tohoto represivního přístupu, který může z definice ohrozit respektování základních práv a svobod, a pochybuje o jeho účinnosti, neboť přestože byl stanoven minimální trest, bude stanovení trestu vždy záviset na odlišném výkladu podle právní tradice jednotlivých členských států a volného uvážení soudu.

| 1.4 | Z obecného hlediska EHSV návrhu směrnice vytýká, že dostatečně nepřihlíží k rozdílům mezi právními tradicemi a systémy, jak to vyžaduje čl. 82 odst. 2 SFEU, zejména co se týče dopadu jeho ustanovení na osobní práva a svobody. |
| --- | --- |

1.4

Z obecného hlediska EHSV návrhu směrnice vytýká, že dostatečně nepřihlíží k rozdílům mezi právními tradicemi a systémy, jak to vyžaduje čl. 82 odst. 2 SFEU, zejména co se týče dopadu jeho ustanovení na osobní práva a svobody.

| 1.5 | ESHV jakožto instituce zastupující evropskou občanskou společnost upozorňuje na to, že pachateli těchto trestných činů mohou být občané, kteří původně jednali v dobré víře a jimž se bez jejich vědomí dostaly do rukou padělané peníze, jichž se potřebují zbavit. EHSV poukazuje na to, že by na tyto osoby, které se z obětí nedobrovolně staly pachateli, mohla být uvalena nepřiměřená opatření, a proto se domnívá, že je třeba vedle skutku brát v potaz hlavně úmyslnost jednání, což není v odůvodnění návrhu směrnice dostatečně zdůrazněno. |
| --- | --- |

1.5

ESHV jakožto instituce zastupující evropskou občanskou společnost upozorňuje na to, že pachateli těchto trestných činů mohou být občané, kteří původně jednali v dobré víře a jimž se bez jejich vědomí dostaly do rukou padělané peníze, jichž se potřebují zbavit. EHSV poukazuje na to, že by na tyto osoby, které se z obětí nedobrovolně staly pachateli, mohla být uvalena nepřiměřená opatření, a proto se domnívá, že je třeba vedle skutku brát v potaz hlavně úmyslnost jednání, což není v odůvodnění návrhu směrnice dostatečně zdůrazněno.

| 1.6 | EHSV je znepokojen tím, že v oblasti řízení návrh směrnice nestanoví odstupňování prostředků pro vyšetřovací orgány podle závažnosti trestného činu, jako to činí v části věnované vymezení trestů. Rovněž se domnívá, že je nutné v návrhu směrnice jasně uvést, že vyšetřovací nástroje, jež jsou k dispozici v rámci boje proti organizované trestné činnosti, smějí být využívány pouze u nejzávažnějších trestných činů. |
| --- | --- |

1.6

EHSV je znepokojen tím, že v oblasti řízení návrh směrnice nestanoví odstupňování prostředků pro vyšetřovací orgány podle závažnosti trestného činu, jako to činí v části věnované vymezení trestů. Rovněž se domnívá, že je nutné v návrhu směrnice jasně uvést, že vyšetřovací nástroje, jež jsou k dispozici v rámci boje proti organizované trestné činnosti, smějí být využívány pouze u nejzávažnějších trestných činů.

2.   Obsah návrhu

| 2.1 | Tento návrh směrnice posiluje stávající rámec pro trestní stíhání padělání peněz, ať už se jedná o euro či jiné měny. Tento návrh, který na území EU doplňuje ustanovení ženevské úmluvy z roku 1929 a v němž se po členských státech požaduje, aby byly smluvními stranami této úmluvy, nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2000/383/SVV, jež bylo pozměněno rámcovým rozhodnutím z roku 2001 (2001/888/SVV), a přidává do něj několik důležitých ustanovení. |
| --- | --- |

2.1

Tento návrh směrnice posiluje stávající rámec pro trestní stíhání padělání peněz, ať už se jedná o euro či jiné měny. Tento návrh, který na území EU doplňuje ustanovení ženevské úmluvy z roku 1929 a v němž se po členských státech požaduje, aby byly smluvními stranami této úmluvy, nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2000/383/SVV, jež bylo pozměněno rámcovým rozhodnutím z roku 2001 (2001/888/SVV), a přidává do něj několik důležitých ustanovení.

| 2.2 | Jeho cílem je především bojovat proti jevu, kterému se říká forum shopping a jímž se podle posouzení dopadů zjevně řídí strategie zločineckých sítí, které vyhledávají nejpříznivější jurisdikci. Pro tento účel a na základě čl. 83 odst. 1 SFEU se v návrhu zavádí jednotný minimální trest v podobě odnětí svobody se spodní hranicí šesti měsíců za výrobu a distribuci padělaných peněz (od částky 10 000 eur). Zároveň se zde stanoví maximální trest v podobě odnětí svobody na dobu osmi let, který již platil pro výrobu a nyní se má vztahovat i na distribuci (od částky 5 000 eur). |
| --- | --- |

2.2

Jeho cílem je především bojovat proti jevu, kterému se říká forum shopping a jímž se podle posouzení dopadů zjevně řídí strategie zločineckých sítí, které vyhledávají nejpříznivější jurisdikci. Pro tento účel a na základě čl. 83 odst. 1 SFEU se v návrhu zavádí jednotný minimální trest v podobě odnětí svobody se spodní hranicí šesti měsíců za výrobu a distribuci padělaných peněz (od částky 10 000 eur). Zároveň se zde stanoví maximální trest v podobě odnětí svobody na dobu osmi let, který již platil pro výrobu a nyní se má vztahovat i na distribuci (od částky 5 000 eur).

| 2.3 | Právnické osoby budou v případě, že byly trestné činy spáchány v jejich prospěch, podléhat sankcím sahajícím od zbavení nároku pobírat veřejné výhody nebo podpory až po zrušení. |
| --- | --- |

2.3

Právnické osoby budou v případě, že byly trestné činy spáchány v jejich prospěch, podléhat sankcím sahajícím od zbavení nároku pobírat veřejné výhody nebo podpory až po zrušení.

| 2.4 | Tento návrh zpřísňuje rovněž stávající rámec procesního práva. Orgány odpovědné za vyšetřování a stíhání trestných činů budou mít k dispozici vyšetřovací nástroje, jakých se využívá v boji proti organizované trestné činnosti či jiné závažné trestné činnosti. Soudní orgány budou mít mimo jiné povinnost předávat v průběhu řízení vzorky zabavených padělaných peněz k technické analýze pro účely rozpoznávání dalších padělků v oběhu. |
| --- | --- |

2.4

Tento návrh zpřísňuje rovněž stávající rámec procesního práva. Orgány odpovědné za vyšetřování a stíhání trestných činů budou mít k dispozici vyšetřovací nástroje, jakých se využívá v boji proti organizované trestné činnosti či jiné závažné trestné činnosti. Soudní orgány budou mít mimo jiné povinnost předávat v průběhu řízení vzorky zabavených padělaných peněz k technické analýze pro účely rozpoznávání dalších padělků v oběhu.

| 2.5 | Dále se v návrhu stanoví, že každý členský stát, jehož měnou je euro, bude muset uplatňovat univerzální jurisdikci na trestné činy týkající se eura, které byly spáchány mimo EU, pokud se pachatel nachází na jeho území nebo pokud byla padělaná eura, která mají vztah k danému činu, nalezena v tomto členském státě. |
| --- | --- |

2.5

Dále se v návrhu stanoví, že každý členský stát, jehož měnou je euro, bude muset uplatňovat univerzální jurisdikci na trestné činy týkající se eura, které byly spáchány mimo EU, pokud se pachatel nachází na jeho území nebo pokud byla padělaná eura, která mají vztah k danému činu, nalezena v tomto členském státě.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV sice uznává, že padělání eura, které probíhá stále složitějšími a dokonalejšími prostředky, je znepokojivým jevem, proti němuž je třeba účinně bojovat, má však vážné výhrady jak vůči obsahu, tak vůči samotnému základu této iniciativy. |
| --- | --- |

3.1

EHSV sice uznává, že padělání eura, které probíhá stále složitějšími a dokonalejšími prostředky, je znepokojivým jevem, proti němuž je třeba účinně bojovat, má však vážné výhrady jak vůči obsahu, tak vůči samotnému základu této iniciativy.

| 3.2 | EHSV poukazuje na nedostatek vědeckých údajů, který dokládá posouzení dopadů, a není tudíž příliš přesvědčen argumentem forum shoppingu, o nějž se Komise při přípravě návrhu směrnice opírá. Domnívá se, že není jisté, zda rozdíly ve výši sankcí v EU nějakým způsobem vysvětlují nárůst padělání peněz ani zda jsou vnitrostátní právní předpisy v oblasti trestněprávních postihů tím hlavním, podle čeho si padělatelé vybírají své působiště. Umístění tiskáren pro výrobu padělaných peněz určují ještě další faktory (materiálního či logistického charakteru). |
| --- | --- |

3.2

EHSV poukazuje na nedostatek vědeckých údajů, který dokládá posouzení dopadů, a není tudíž příliš přesvědčen argumentem forum shoppingu, o nějž se Komise při přípravě návrhu směrnice opírá. Domnívá se, že není jisté, zda rozdíly ve výši sankcí v EU nějakým způsobem vysvětlují nárůst padělání peněz ani zda jsou vnitrostátní právní předpisy v oblasti trestněprávních postihů tím hlavním, podle čeho si padělatelé vybírají své působiště. Umístění tiskáren pro výrobu padělaných peněz určují ještě další faktory (materiálního či logistického charakteru).

| 3.3 | Vzhledem k tomu, že chybí podrobná analýza, která by podložila tvrzení, že rozdíly ve výši sankcí v EU narušují vymáhání práva a soudní spolupráci a oslabují účinnost boje proti padělání peněz ve třetích zemích, se EHSV rovněž pozastavuje nad samotnými důvody pro předložení tohoto návrhu směrnice. |
| --- | --- |

3.3

Vzhledem k tomu, že chybí podrobná analýza, která by podložila tvrzení, že rozdíly ve výši sankcí v EU narušují vymáhání práva a soudní spolupráci a oslabují účinnost boje proti padělání peněz ve třetích zemích, se EHSV rovněž pozastavuje nad samotnými důvody pro předložení tohoto návrhu směrnice.

| 3.4 | EHSV by navíc rád zdůraznil, že ustanovení, která byla na základě těchto argumentů formulována, vytvářejí mimořádně tvrdý nástroj prosazování práva. Kromě toho, že vymezuje všechny trestné činy padělání a stanoví nejen spodní, ale i horní hranici trestů (za trestný čin distribuce), se návrh směrnice zabývá také aspekty soudní příslušnosti a řízení. |
| --- | --- |

3.4

EHSV by navíc rád zdůraznil, že ustanovení, která byla na základě těchto argumentů formulována, vytvářejí mimořádně tvrdý nástroj prosazování práva. Kromě toho, že vymezuje všechny trestné činy padělání a stanoví nejen spodní, ale i horní hranici trestů (za trestný čin distribuce), se návrh směrnice zabývá také aspekty soudní příslušnosti a řízení.

| 3.5 | EHSV se pozastavuje zejména nad tím, že byla do návrhu zahrnuta ustanovení týkající se soudní příslušnosti a řízení, která zacházejí dále, než co se uvádí v odůvodnění a co povoluje čl. 83 odst. 1 SFEU, tj. stanovit „minimální pravidla týkající se vymezení trestných činů a sankcí“. Podotýká, že tato ustanovení, která umožňují přijetí mimořádných opatření, mají navíc značný dosah v oblasti prosazování práva, poněvadž zavádějí zásadu univerzální jurisdikce – která se z definice odchyluje od obecných řešení – u trestných činů padělání souvisejících s eurem a používání vyšetřovacích nástrojů, jakých se využívá pro boj proti organizované trestné činnosti. |
| --- | --- |

3.5

EHSV se pozastavuje zejména nad tím, že byla do návrhu zahrnuta ustanovení týkající se soudní příslušnosti a řízení, která zacházejí dále, než co se uvádí v odůvodnění a co povoluje čl. 83 odst. 1 SFEU, tj. stanovit „minimální pravidla týkající se vymezení trestných činů a sankcí“. Podotýká, že tato ustanovení, která umožňují přijetí mimořádných opatření, mají navíc značný dosah v oblasti prosazování práva, poněvadž zavádějí zásadu univerzální jurisdikce – která se z definice odchyluje od obecných řešení – u trestných činů padělání souvisejících s eurem a používání vyšetřovacích nástrojů, jakých se využívá pro boj proti organizované trestné činnosti.

| 3.6 | Posledně uvedený aspekt je podle EHSV nejproblematičtější. Nijak se zde totiž nerozlišuje podle míry závažnosti trestných činů, jež jsou v návrhu směrnice vymezeny, aby se odůvodnilo využití vyšetřovacích nástrojů, jež jsou k dispozici v rámci boje proti organizované trestné činností. EHSV se zdá, že takové ustanovení může mít za následek vážné porušení zásady proporcionality a porušení základních práv (1). |
| --- | --- |

3.6

Posledně uvedený aspekt je podle EHSV nejproblematičtější. Nijak se zde totiž nerozlišuje podle míry závažnosti trestných činů, jež jsou v návrhu směrnice vymezeny, aby se odůvodnilo využití vyšetřovacích nástrojů, jež jsou k dispozici v rámci boje proti organizované trestné činností. EHSV se zdá, že takové ustanovení může mít za následek vážné porušení zásady proporcionality a porušení základních práv (1).

| 3.7 | EHSV by evropskému zákonodárci rád připomněl, že je nutné zohlednit všechny členské státy s jejich delší či kratší demokratickou tradicí a vnímáním respektování osobní svobody, aby se zamezilo určitým nežádoucím tendencím. |
| --- | --- |

3.7

EHSV by evropskému zákonodárci rád připomněl, že je nutné zohlednit všechny členské státy s jejich delší či kratší demokratickou tradicí a vnímáním respektování osobní svobody, aby se zamezilo určitým nežádoucím tendencím.

| 3.8 | Obecněji EHSV připomíná, že pro vytvoření evropského prostoru trestního práva je nezbytné, aby bylo současně posíleno právo na obhajobu, zejména v rámci Eurojustu a Europolu, s cílem splnit požadavek respektování základních práv, který je uveden ve smlouvách (čl. 67 odst. 1 a čl. 83 odst. 3 SFEU). |
| --- | --- |

3.8

Obecněji EHSV připomíná, že pro vytvoření evropského prostoru trestního práva je nezbytné, aby bylo současně posíleno právo na obhajobu, zejména v rámci Eurojustu a Europolu, s cílem splnit požadavek respektování základních práv, který je uveden ve smlouvách (čl. 67 odst. 1 a čl. 83 odst. 3 SFEU).

| 3.9 | ESHV jakožto instituce zastupující evropskou občanskou společnost upozorňuje na to, že pachateli těchto trestných činů mohou být občané, kteří původně jednali v dobré víře a jimž se bez jejich vědomí dostaly do rukou padělané peníze, jichž se potřebují zbavit. EHSV poukazuje na to, že by na tyto osoby, které se z obětí nedobrovolně staly pachateli, mohla být uvalena nepřiměřená opatření, a proto se domnívá, že je třeba brát v potaz hlavně úmyslnost jednání, což není v odůvodnění návrhu směrnice dostatečně zdůrazněno. |
| --- | --- |

3.9

ESHV jakožto instituce zastupující evropskou občanskou společnost upozorňuje na to, že pachateli těchto trestných činů mohou být občané, kteří původně jednali v dobré víře a jimž se bez jejich vědomí dostaly do rukou padělané peníze, jichž se potřebují zbavit. EHSV poukazuje na to, že by na tyto osoby, které se z obětí nedobrovolně staly pachateli, mohla být uvalena nepřiměřená opatření, a proto se domnívá, že je třeba brát v potaz hlavně úmyslnost jednání, což není v odůvodnění návrhu směrnice dostatečně zdůrazněno.

| 3.10 | EHSV uznává, že tento případ částečně řeší odstupňování sankcí, které se v návrhu stanoví v závislosti na výši zabavené částky (zejména v čl. 5 odst. 2). To však podle něj nic nemění na tom, že návrh směrnice nezamezuje riziku vážného ohrožení respektování osobní svobody. Návrh totiž jak se zdá nezohledňuje rozmanitost právní tradice a právních systémů v EU, především pak zvláštnosti vyšetřovacích systémů, v nichž mohou policejní orgány obviněného (a to i u méně závažných trestných činů) držet ve vazbě po nemalou dobu předtím, než předstoupí před soud. |
| --- | --- |

3.10

EHSV uznává, že tento případ částečně řeší odstupňování sankcí, které se v návrhu stanoví v závislosti na výši zabavené částky (zejména v čl. 5 odst. 2). To však podle něj nic nemění na tom, že návrh směrnice nezamezuje riziku vážného ohrožení respektování osobní svobody. Návrh totiž jak se zdá nezohledňuje rozmanitost právní tradice a právních systémů v EU, především pak zvláštnosti vyšetřovacích systémů, v nichž mohou policejní orgány obviněného (a to i u méně závažných trestných činů) držet ve vazbě po nemalou dobu předtím, než předstoupí před soud.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Pokud jde o ustanovení, jímž se zavádí minimální trest v podobě odnětí svobody na dobu šesti měsíců (čl. 5 odst. 4 návrhu) a které představuje stěžejní opatření návrhu zaměřené na potírání forum shoppingu, pochybuje EHSV o jeho užitečnosti, neboť směrnice je ze své podstaty určena zákonodárcům, a nikoli soudcům, a nemůže tedy vynutit skutečné ukládání tohoto trestu. V tomto ohledu EHSV s uspokojením konstatuje, že jsou v odůvodnění připomenuty zásady nezbytné individualizace trestu (tuto zásadu potvrdil Soudní dvůr Evropské unie) a naprosté volnosti uvážení soudu. |
| --- | --- |

4.1

Pokud jde o ustanovení, jímž se zavádí minimální trest v podobě odnětí svobody na dobu šesti měsíců (čl. 5 odst. 4 návrhu) a které představuje stěžejní opatření návrhu zaměřené na potírání forum shoppingu, pochybuje EHSV o jeho užitečnosti, neboť směrnice je ze své podstaty určena zákonodárcům, a nikoli soudcům, a nemůže tedy vynutit skutečné ukládání tohoto trestu. V tomto ohledu EHSV s uspokojením konstatuje, že jsou v odůvodnění připomenuty zásady nezbytné individualizace trestu (tuto zásadu potvrdil Soudní dvůr Evropské unie) a naprosté volnosti uvážení soudu.

| 4.2 | Kromě toho by EHSV rád dodal, že stanovení nejmenší sankce, byť i nezávazné, je v rozporu s právní tradicí některých členských států, v nichž není minimální trest určen, pokud není jeho vynesení povinné. |
| --- | --- |

4.2

Kromě toho by EHSV rád dodal, že stanovení nejmenší sankce, byť i nezávazné, je v rozporu s právní tradicí některých členských států, v nichž není minimální trest určen, pokud není jeho vynesení povinné.

| 4.3 | Znění článku 9 návrhu je třeba upravit takto: „U nejzávažnějších trestných činů padělání peněz uvedených v článcích 3 až 4 členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění toho, aby osoby, útvary nebo orgány odpovědné za vyšetřování nebo stíhání těchto činů měly k dispozici účinné vyšetřovací nástroje, jakých se využívá při vyšetřování případů organizované a jiné závažné trestné činnosti“. |
| --- | --- |

4.3

Znění článku 9 návrhu je třeba upravit takto: „U nejzávažnějších trestných činů padělání peněz uvedených v článcích 3 až 4 členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění toho, aby osoby, útvary nebo orgány odpovědné za vyšetřování nebo stíhání těchto činů měly k dispozici účinné vyšetřovací nástroje, jakých se využívá při vyšetřování případů organizované a jiné závažné trestné činnosti“.

V Bruselu dne 23. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Jako tomu bylo v případě evropského zatýkacího rozkazu (v této souvislosti viz D. Rebut, Droit pénal international, Dalloz, sbírka Précis, 2012, č. 516, s. 311).

1

Droit pénal international

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/45

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Směrem k prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unii – Zavedení nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost

COM(2013) 165 final

a ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Směrem k prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unii – Koordinace ex ante týkající se plánů zásadních reforem hospodářské politiky

COM(2013) 166 final

2013/C 271/08

Hlavní zpravodaj: pan CROUGHAN

Dne 14. května 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Směrem k prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unii – Zavedení nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost

COM(2013) 165 final

a

sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Směrem k prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unii – Koordinace ex ante týkající se plánů zásadních reforem hospodářské politiky

COM(2013) 166 final.

Dne 16. dubna 2013 předsednictvo Evropského hospodářského a sociálního výboru pověřilo specializovanou sekci Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost přípravou podkladů Výboru na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana CROUGHANA hlavním zpravodajem na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května 2013), a přijal následující stanovisko 152 hlasy pro, 8 hlasů bylo proti a 12 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor s určitou rezervovaností vítá dvě sdělení Komise s tematikou Směrem k prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unii, tedy Zavedení nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost
   (1) a Koordinace ex ante týkající se plánů zásadních reforem hospodářské politiky
   (2). Jsou pokračováním diskuse o dvou otázkách vznesených v Návrhu prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie: zahájení evropské diskuse
   (3), totiž dokončení správního rámce pro koordinaci hospodářské politiky. |
| --- | --- |

1.1

Výbor s určitou rezervovaností vítá dvě sdělení Komise s tematikou Směrem k prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unii, tedy Zavedení nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost
   (1) a Koordinace ex ante týkající se plánů zásadních reforem hospodářské politiky
   (2). Jsou pokračováním diskuse o dvou otázkách vznesených v Návrhu prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie: zahájení evropské diskuse
   (3), totiž dokončení správního rámce pro koordinaci hospodářské politiky.

| 1.2 | Výbor je zklamán, že sdělení poskytují tak málo dodatečných informací o koncepcích již popsaných v Návrhu prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie: zahájení evropské diskuse, a proto je obtížné je hodnotit. |
| --- | --- |

1.2

Výbor je zklamán, že sdělení poskytují tak málo dodatečných informací o koncepcích již popsaných v Návrhu prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie: zahájení evropské diskuse, a proto je obtížné je hodnotit.

| 1.3 | Výbor se obává, že již beztak přeplněný časový plán pro nástroje správy ekonomických záležitostí, k nimž patří Pakt o stabilitě a růstu, rozpočtový pakt, balíček šesti právních aktů týkajících se správy ekonomických záležitostí, dva legislativní akty, strategie Evropa 2020, evropský semestr, roční analýza růstu, zprávy mechanismu varování, národní programy reforem, programy stability a konvergenční programy, doporučení pro jednotlivé země, postupy při nadměrném schodku, postupy při makroekonomické nerovnováze atd., je tak nyní ještě komplexnější a má poměrně malou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

1.3

Výbor se obává, že již beztak přeplněný časový plán pro nástroje správy ekonomických záležitostí, k nimž patří Pakt o stabilitě a růstu, rozpočtový pakt, balíček šesti právních aktů týkajících se správy ekonomických záležitostí, dva legislativní akty, strategie Evropa 2020, evropský semestr, roční analýza růstu, zprávy mechanismu varování, národní programy reforem, programy stability a konvergenční programy, doporučení pro jednotlivé země, postupy při nadměrném schodku, postupy při makroekonomické nerovnováze atd., je tak nyní ještě komplexnější a má poměrně malou přidanou hodnotu.

| 1.4 | Výbor uznává, že tyto dva návrhy by členským státům, které mají potíže, mohly pomoci, nicméně se obává, že jejich dopad na oživení růstu a kapacit nejpotřebnějších oblastí bude opožděný nebo posunutý, protože hlavním zájmem je především to, aby přijatá opatření byla přínosná i pro eurozónu jako celek. |
| --- | --- |

1.4

Výbor uznává, že tyto dva návrhy by členským státům, které mají potíže, mohly pomoci, nicméně se obává, že jejich dopad na oživení růstu a kapacit nejpotřebnějších oblastí bude opožděný nebo posunutý, protože hlavním zájmem je především to, aby přijatá opatření byla přínosná i pro eurozónu jako celek.

| 1.5 | Výbor pochybuje, že by členské státy souhlasily se zavedením nového finančního nástroje, aby bylo možné vybavit nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost finančními prostředky, a není jasné, jakou přidanou hodnotu by měl oproti stávající podpoře ze strukturálních fondů. |
| --- | --- |

1.5

Výbor pochybuje, že by členské státy souhlasily se zavedením nového finančního nástroje, aby bylo možné vybavit nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost finančními prostředky, a není jasné, jakou přidanou hodnotu by měl oproti stávající podpoře ze strukturálních fondů.

| 1.6 | Výbor má pochybnosti o tom, jaký přínos bude mít navrhovaná koordinace ex ante k evropskému semestru a jakou dodatečnou byrokratickou zátěž způsobí. |
| --- | --- |

1.6

Výbor má pochybnosti o tom, jaký přínos bude mít navrhovaná koordinace ex ante k evropskému semestru a jakou dodatečnou byrokratickou zátěž způsobí.

| 1.7 | Výbor se obává, že filtry použité při koordinaci ex ante by členským státům mohly bránit v přijetí reformních opatření, neboť změní jejich relativní konkurenceschopnost v jiném členském státě. |
| --- | --- |

1.7

Výbor se obává, že filtry použité při koordinaci ex ante by členským státům mohly bránit v přijetí reformních opatření, neboť změní jejich relativní konkurenceschopnost v jiném členském státě.

| 1.8 | Výbor je přesvědčen, že přelévání prostřednictvím finančních trhů nemá v koordinaci ex ante žádné místo a že by se veškeré úsilí mělo naopak soustředit na vytvoření bankovní unie. |
| --- | --- |

1.8

Výbor je přesvědčen, že přelévání prostřednictvím finančních trhů nemá v koordinaci ex ante žádné místo a že by se veškeré úsilí mělo naopak soustředit na vytvoření bankovní unie.

| 1.9 | Výbor se domnívá, že návrhy usilující o prohloubení HMU jsou mimořádně důležité pro budoucnost Evropské unie. Proto by Výbor rád pokračoval v diskusi a předložil příslušné návrhy v návaznosti na další vývoj později. |
| --- | --- |

1.9

Výbor se domnívá, že návrhy usilující o prohloubení HMU jsou mimořádně důležité pro budoucnost Evropské unie. Proto by Výbor rád pokračoval v diskusi a předložil příslušné návrhy v návaznosti na další vývoj později.

2.   Zavedení nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost

| 2.1 | Souvislosti: Komise v tomto sdělení navrhuje, aby členské státy eurozóny, které jsou vystaveny tlaku, že musejí provést vnitrostátní strukturální reformy směřující ke konkurenceschopnosti a růstu, jejichž neprovedení by však vedlo k efektu přelévání do jiných členských států eurozóny, měly k dispozici vzájemně dohodnutá smluvní ujednání a mechanismus solidarity. Na tato ujednání by byl vázán specializovaný systém finanční podpory, jenž by byl zpočátku financován z víceletého finančního rámce a poté z nového fondu / finančního nástroje vycházejícího z hrubého národního důchodu (HND) a budoval by rozpočtovou kapacitu. |
| --- | --- |

2.1

Souvislosti: Komise v tomto sdělení navrhuje, aby členské státy eurozóny, které jsou vystaveny tlaku, že musejí provést vnitrostátní strukturální reformy směřující ke konkurenceschopnosti a růstu, jejichž neprovedení by však vedlo k efektu přelévání do jiných členských států eurozóny, měly k dispozici vzájemně dohodnutá smluvní ujednání a mechanismus solidarity. Na tato ujednání by byl vázán specializovaný systém finanční podpory, jenž by byl zpočátku financován z víceletého finančního rámce a poté z nového fondu / finančního nástroje vycházejícího z hrubého národního důchodu (HND) a budoval by rozpočtovou kapacitu.

| 2.2 | Podle Výboru je obtížné posoudit výhody nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost bez jakéhokoli vyčíslení jeho navrhovaného rozsahu či bez posouzení přijatelnosti tohoto fondu pro členské státy. Návrh, aby byl nástroj zpočátku financován z víceletého finančního rámce, naznačuje, že nebude dostatečně významný a nebude mít výraznější dopad. |
| --- | --- |

2.2

Podle Výboru je obtížné posoudit výhody nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost bez jakéhokoli vyčíslení jeho navrhovaného rozsahu či bez posouzení přijatelnosti tohoto fondu pro členské státy. Návrh, aby byl nástroj zpočátku financován z víceletého finančního rámce, naznačuje, že nebude dostatečně významný a nebude mít výraznější dopad.

| 2.3 | Vzhledem k obtížím při jednáních o víceletém finančním rámci na období 2014–2020 Výbor pochybuje, že by členské státy souhlasily se záměrem zavést nový finanční nástroj, a směřovat tak k větší rozpočtové kapacitě založené na HND, aby bylo možné vybavit nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost finančními prostředky. |
| --- | --- |

2.3

Vzhledem k obtížím při jednáních o víceletém finančním rámci na období 2014–2020 Výbor pochybuje, že by členské státy souhlasily se záměrem zavést nový finanční nástroj, a směřovat tak k větší rozpočtové kapacitě založené na HND, aby bylo možné vybavit nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost finančními prostředky.

| 2.4 | Výbor souhlasí s tím, že zavedení vzájemně prospěšného nástroje na urychlení konvergence by přineslo výhody, ale zpochybňuje potřebu zavést nový nástroj – nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost, pokud není jasné, jaká by byla jeho přidaná hodnota pro stávající podporu ze strukturálních fondů, např. z Fondu soudržnosti či z Evropského sociálního fondu (ESF). |
| --- | --- |

2.4

Výbor souhlasí s tím, že zavedení vzájemně prospěšného nástroje na urychlení konvergence by přineslo výhody, ale zpochybňuje potřebu zavést nový nástroj – nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost, pokud není jasné, jaká by byla jeho přidaná hodnota pro stávající podporu ze strukturálních fondů, např. z Fondu soudržnosti či z Evropského sociálního fondu (ESF).

| 2.5 | Zdá se, že se smluvní povaha navrhovaného nástroje nijak značně neliší od smluvní povahy stávajícího vyplácení podpory ze strukturálních fondů. Je potřeba uvést konkrétní příklady toho, jaké projekty s účinky přelévání by byly způsobilé a jak by se lišily od projektů již financovaných v rámci jiných fondů. EHSV se obává, že neúspěch vybraných projektů v rámci nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost by mohl mít další důsledky pro financování projektů schválených v národních plánech reforem. Je důležité, aby navrhovaný nástroj měl prokazatelnou přidanou hodnotu a nezpůsobil jen přidanou byrokratickou zátěž. |
| --- | --- |

2.5

Zdá se, že se smluvní povaha navrhovaného nástroje nijak značně neliší od smluvní povahy stávajícího vyplácení podpory ze strukturálních fondů. Je potřeba uvést konkrétní příklady toho, jaké projekty s účinky přelévání by byly způsobilé a jak by se lišily od projektů již financovaných v rámci jiných fondů. EHSV se obává, že neúspěch vybraných projektů v rámci nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost by mohl mít další důsledky pro financování projektů schválených v národních plánech reforem. Je důležité, aby navrhovaný nástroj měl prokazatelnou přidanou hodnotu a nezpůsobil jen přidanou byrokratickou zátěž.

| 2.6 | Nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost je koncipován jako nástroj pro eurozónu, k jejímuž řádnému fungování je nutná větší hospodářská konvergence. Vzhledem k pravděpodobně malému objemu rozpočtu na tento nástroj Výbor doporučuje, aby byl určen především těm členským státům eurozóny, které mají potíže, ale přitom nebyla vyloučena možnost podporovat projekty, jejichž přeshraniční účinky jsou obzvlášť pozitivní. Měl by být zejména zaměřen na země, jejichž hospodářská nerovnováha by fungování eurozóny mohla ohrozit nejvíce. Není jasné, proč by členské státy, na něž se vztahuje ozdravný program, měly být z této formy finanční podpory vyloučeny, když jsou prokazatelně těmi, kdo ji nejvíce potřebují. |
| --- | --- |

2.6

Nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost je koncipován jako nástroj pro eurozónu, k jejímuž řádnému fungování je nutná větší hospodářská konvergence. Vzhledem k pravděpodobně malému objemu rozpočtu na tento nástroj Výbor doporučuje, aby byl určen především těm členským státům eurozóny, které mají potíže, ale přitom nebyla vyloučena možnost podporovat projekty, jejichž přeshraniční účinky jsou obzvlášť pozitivní. Měl by být zejména zaměřen na země, jejichž hospodářská nerovnováha by fungování eurozóny mohla ohrozit nejvíce. Není jasné, proč by členské státy, na něž se vztahuje ozdravný program, měly být z této formy finanční podpory vyloučeny, když jsou prokazatelně těmi, kdo ji nejvíce potřebují.

| 2.7 | Pokud bude evropský semestr probíhat podle plánu a doporučení pro jednotlivé země budou předmětem parlamentních diskusí v jednotlivých zemích, bude třeba přijmout opatření, jež zaručí, že vláda členského státu, která v souvislosti s nástrojem pro konvergenci a konkurenceschopnost podepíše smluvní dohodu, v souladu s postupy ve svém členském státě nejprve tuto dohodu projedná v parlamentu, stejně jako by projednávala jakýkoli jiný program v rámci strukturálních fondů. Komise by mohla být vyzvána, aby se těchto jednání zúčastnila nebo aby vystoupila před vnitrostátními/místními orgány. Do těchto diskusí by měla být zapojena rovněž občanská společnost, včetně sociálních partnerů, stejně jako je tomu v případě jiných společných projektů EU a členských států. Parlamentům a občanské společnosti, včetně sociálních partnerů, musí být poskytnut dostatek času, aby se do tohoto procesu mohly zapojit. |
| --- | --- |

2.7

Pokud bude evropský semestr probíhat podle plánu a doporučení pro jednotlivé země budou předmětem parlamentních diskusí v jednotlivých zemích, bude třeba přijmout opatření, jež zaručí, že vláda členského státu, která v souvislosti s nástrojem pro konvergenci a konkurenceschopnost podepíše smluvní dohodu, v souladu s postupy ve svém členském státě nejprve tuto dohodu projedná v parlamentu, stejně jako by projednávala jakýkoli jiný program v rámci strukturálních fondů. Komise by mohla být vyzvána, aby se těchto jednání zúčastnila nebo aby vystoupila před vnitrostátními/místními orgány. Do těchto diskusí by měla být zapojena rovněž občanská společnost, včetně sociálních partnerů, stejně jako je tomu v případě jiných společných projektů EU a členských států. Parlamentům a občanské společnosti, včetně sociálních partnerů, musí být poskytnut dostatek času, aby se do tohoto procesu mohly zapojit.

3.   Koordinace ex ante týkající se plánů zásadních reforem hospodářské politiky

| 3.1 | Souvislosti: Komise v tomto sdělení informuje o tom, že koncept koordinace ex ante týkající se plánů zásadních reforem hospodářské politiky byl zaveden Smlouvou o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii. Stávající rámec hospodářského dohledu EU zahrnuje proces pro koordinaci hospodářské politiky, nestanoví však strukturované projednání a koordinaci ex ante týkající se plánů zásadních hospodářských reforem. Toto sdělení je příspěvkem do diskuse o způsobech provádění koordinace ex ante mezi zúčastněnými stranami, především Evropským parlamentem, členskými státy a vnitrostátními parlamenty. |
| --- | --- |

3.1

Souvislosti: Komise v tomto sdělení informuje o tom, že koncept koordinace ex ante týkající se plánů zásadních reforem hospodářské politiky byl zaveden Smlouvou o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii. Stávající rámec hospodářského dohledu EU zahrnuje proces pro koordinaci hospodářské politiky, nestanoví však strukturované projednání a koordinaci ex ante týkající se plánů zásadních hospodářských reforem. Toto sdělení je příspěvkem do diskuse o způsobech provádění koordinace ex ante mezi zúčastněnými stranami, především Evropským parlamentem, členskými státy a vnitrostátními parlamenty.

| 3.2 | Výbor se domnívá, že smysluplné zlepšení koordinace hospodářské politiky je žádoucí a v eurozóně je nutné. Výbor vítá sdělení jako takové a uznává, že koordinace politik jednotlivých členských států je na míle vzdálena řádné správě ekonomických záležitostí. Problém s posouzením návrhů spočívá v tom, že sdělení nepodává dostatečné informace o tom, co je předmětem „zásadních reforem hospodářské politiky“, ani neupřesňuje, co se považuje za zásadní a co za méně zásadní. Uvedené klíčové reformy zahrnují téměř všechny aspekty jednotného trhu, včetně finanční a rozpočtové udržitelnosti. |
| --- | --- |

3.2

Výbor se domnívá, že smysluplné zlepšení koordinace hospodářské politiky je žádoucí a v eurozóně je nutné. Výbor vítá sdělení jako takové a uznává, že koordinace politik jednotlivých členských států je na míle vzdálena řádné správě ekonomických záležitostí. Problém s posouzením návrhů spočívá v tom, že sdělení nepodává dostatečné informace o tom, co je předmětem „zásadních reforem hospodářské politiky“, ani neupřesňuje, co se považuje za zásadní a co za méně zásadní. Uvedené klíčové reformy zahrnují téměř všechny aspekty jednotného trhu, včetně finanční a rozpočtové udržitelnosti.

| 3.3 | Výbor má pochybnosti, zda se tato nová iniciativa týkající se koordinace zásadních hospodářských reforem bude nějak zásadně lišit od složek evropského semestru v národních programech reforem a doporučeních pro jednotlivé země. Musí mít prokazatelnou přidanou hodnotu v tom, co je již beztak přeplněný časový plán evropského semestru. Z hlediska transparentnosti a jednoduchosti je rovněž důležité, aby nevznikla další úroveň dohledu atd. Výbor je přesvědčen, že tento proces musí být součástí evropského semestru a národních programů reforem, jež musí získat větší význam. Koordinace ex ante by mohla být reálným způsobem, jak toho dosáhnout. |
| --- | --- |

3.3

Výbor má pochybnosti, zda se tato nová iniciativa týkající se koordinace zásadních hospodářských reforem bude nějak zásadně lišit od složek evropského semestru v národních programech reforem a doporučeních pro jednotlivé země. Musí mít prokazatelnou přidanou hodnotu v tom, co je již beztak přeplněný časový plán evropského semestru. Z hlediska transparentnosti a jednoduchosti je rovněž důležité, aby nevznikla další úroveň dohledu atd. Výbor je přesvědčen, že tento proces musí být součástí evropského semestru a národních programů reforem, jež musí získat větší význam. Koordinace ex ante by mohla být reálným způsobem, jak toho dosáhnout.

| 3.4 | Výbor uznává, že by mohlo být prospěšné, kdyby v tomto novém návrhu bylo stanoveno, že po dohodě s členským státem ohledně jemu určených doporučení by Komise a Rada mohly v reformních plánech členského státu navrhnout změny, pokud by se očekávalo, že by taková změna měla negativní dopad na hospodářskou a měnovou unii nebo na další členské státy. V zájmu demokratické legitimity však tento proces respektuje vnitrostátní rozhodovací pravomoci a rozhodnutí o plánu reformy je přenecháno samotnému členskému státu. Vnitrostátní parlamenty a občanská společnost, včetně sociálních partnerů, by měli mít možnost zapojit se do konzultací a dostat k tomu potřebný čas. Stejně tak se musí dohlédnout na to, aby vnitrostátní parlamenty přijaly konečné rozhodnutí o provádění reforem. Výbor má obavy, že toto potvrzení demokratické legitimity je spíše předstírané než skutečné, neboť při postupu při nadměrné nerovnováze jinak mohou být ukládány sankce, pokud Rada shledá, že členský stát nepřijal doporučené nápravné opatření. |
| --- | --- |

3.4

Výbor uznává, že by mohlo být prospěšné, kdyby v tomto novém návrhu bylo stanoveno, že po dohodě s členským státem ohledně jemu určených doporučení by Komise a Rada mohly v reformních plánech členského státu navrhnout změny, pokud by se očekávalo, že by taková změna měla negativní dopad na hospodářskou a měnovou unii nebo na další členské státy. V zájmu demokratické legitimity však tento proces respektuje vnitrostátní rozhodovací pravomoci a rozhodnutí o plánu reformy je přenecháno samotnému členskému státu. Vnitrostátní parlamenty a občanská společnost, včetně sociálních partnerů, by měli mít možnost zapojit se do konzultací a dostat k tomu potřebný čas. Stejně tak se musí dohlédnout na to, aby vnitrostátní parlamenty přijaly konečné rozhodnutí o provádění reforem. Výbor má obavy, že toto potvrzení demokratické legitimity je spíše předstírané než skutečné, neboť při postupu při nadměrné nerovnováze jinak mohou být ukládány sankce, pokud Rada shledá, že členský stát nepřijal doporučené nápravné opatření.

| 3.5 | Účelem koordinace ex ante je maximalizovat pozitivní účinky přelévání plánů zásadních hospodářských reforem z jednoho členského státu do jiného a minimalizovat ty negativní. Je navržen systém tří filtrů založený na hlavních kanálech, jejichž prostřednictvím dochází k šíření účinků přelévání. Ty ve Výboru vzbuzují určité obavy. |
| --- | --- |

3.5

Účelem koordinace ex ante je maximalizovat pozitivní účinky přelévání plánů zásadních hospodářských reforem z jednoho členského státu do jiného a minimalizovat ty negativní. Je navržen systém tří filtrů založený na hlavních kanálech, jejichž prostřednictvím dochází k šíření účinků přelévání. Ty ve Výboru vzbuzují určité obavy.

| 3.6 | Prvním filtrem je obchod a konkurenceschopnost. Pokud členský stát provádí úspěšná reformní opatření na zlepšení svého konkurenčního postavení, pak není vyloučeno, že toto zlepšení bude na úkor jiných členských států. Ve sdělení musí být podrobně popsáno, za jakých podmínek by Komise zasáhla, aby členský stát odradila od přijetí takových opatření. A není to také jen jednostranný přístup? Předložila by Komise doporučení členskému státu, jenž v minulosti přijal opatření na zlepšení své konkurenceschopnosti, v jejichž důsledku má nyní přebytky, které eurozóně škodí? |
| --- | --- |

3.6

Prvním filtrem je obchod a konkurenceschopnost. Pokud členský stát provádí úspěšná reformní opatření na zlepšení svého konkurenčního postavení, pak není vyloučeno, že toto zlepšení bude na úkor jiných členských států. Ve sdělení musí být podrobně popsáno, za jakých podmínek by Komise zasáhla, aby členský stát odradila od přijetí takových opatření. A není to také jen jednostranný přístup? Předložila by Komise doporučení členskému státu, jenž v minulosti přijal opatření na zlepšení své konkurenceschopnosti, v jejichž důsledku má nyní přebytky, které eurozóně škodí?

| 3.7 | Druhý filtr se týká přelévání prostřednictvím finančních trhů a Výbor se domnívá, že zde nemá místo. Je totiž přesvědčen, že by byl podstatně účinnější, kdyby se veškeré dostupné zdroje použily na plánovitou realizaci vytvoření fungující bankovní unie. |
| --- | --- |

3.7

Druhý filtr se týká přelévání prostřednictvím finančních trhů a Výbor se domnívá, že zde nemá místo. Je totiž přesvědčen, že by byl podstatně účinnější, kdyby se veškeré dostupné zdroje použily na plánovitou realizaci vytvoření fungující bankovní unie.

| 3.8 | Třetí filtr, týkající se politickoekonomických faktorů a „domácího nesouhlasu s reformou“, vyžaduje objasnění. Hrozí, že očekávané „vzájemné učení“ a „výměna osvědčených postupů“ (přestože jsou ve své podstatě cenné) budou stejně neúčinné jako Lisabonská agenda. |
| --- | --- |

3.8

Třetí filtr, týkající se politickoekonomických faktorů a „domácího nesouhlasu s reformou“, vyžaduje objasnění. Hrozí, že očekávané „vzájemné učení“ a „výměna osvědčených postupů“ (přestože jsou ve své podstatě cenné) budou stejně neúčinné jako Lisabonská agenda.

| 3.9 | Výbor je přesvědčen, že to, zda by se reformy spadající do rámce koordinace ex ante měly týkat oblastí, v nichž EU nemá pravomoci, vyžaduje přesvědčivější argumenty. Ospravedlňování tohoto postoje s tím, že rozhodnutí přísluší pouze členským státům, je vzhledem k výše zmíněnému postupu při makroekonomické nerovnováze plané. |
| --- | --- |

3.9

Výbor je přesvědčen, že to, zda by se reformy spadající do rámce koordinace ex ante měly týkat oblastí, v nichž EU nemá pravomoci, vyžaduje přesvědčivější argumenty. Ospravedlňování tohoto postoje s tím, že rozhodnutí přísluší pouze členským státům, je vzhledem k výše zmíněnému postupu při makroekonomické nerovnováze plané.

| 3.10 | Koordinace ex ante by měla mít sociální rozměr zaměřený v prvé řadě na dopady zásadních reforem hospodářské politiky na míru nezaměstnanosti. |
| --- | --- |

3.10

Koordinace ex ante by měla mít sociální rozměr zaměřený v prvé řadě na dopady zásadních reforem hospodářské politiky na míru nezaměstnanosti.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 165 final.

1

(2)  COM(2013) 166 final.

2

(3)  COM(2012) 777 final.

3

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/48 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/48

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Příprava uceleného evropského rámce pro on-line hazardní hry

COM(2012) 596 final

2013/C 271/09

Zpravodajka: paní RONDINELLI

Dne 19. prosince 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Příprava uceleného evropského rámce pro on-line hazardní hry

COM(2012) 596 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 29. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 122 hlasy pro, 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV potvrzuje a vyzdvihuje to, co již vyjádřil ve svém stanovisku (1) k zelené knize o on-line hazardních hrách na vnitřním trhu (2), a lituje, že Komise uznala pouze část jeho závěrů. Zdůrazňuje zejména, že boj proti nelegálním hrám, které jsou z hlediska ochrany spotřebitelů největší hrozbou, není prioritou sdělení. |
| --- | --- |

1.1

EHSV potvrzuje a vyzdvihuje to, co již vyjádřil ve svém stanovisku (1) k zelené knize o on-line hazardních hrách na vnitřním trhu (2), a lituje, že Komise uznala pouze část jeho závěrů. Zdůrazňuje zejména, že boj proti nelegálním hrám, které jsou z hlediska ochrany spotřebitelů největší hrozbou, není prioritou sdělení.

| 1.2 | EHSV žádá Komisi, aby mezi priority, na něž sdělení hledá odpověď, zařadila vytváření nových pracovních míst a ochranu pracovních míst v tomto odvětví, jejich kvalitu a jejich potenciální ztrátu v oblasti tradičních hazardních her ve prospěch her poskytovaných on-line. |
| --- | --- |

1.2

EHSV žádá Komisi, aby mezi priority, na něž sdělení hledá odpověď, zařadila vytváření nových pracovních míst a ochranu pracovních míst v tomto odvětví, jejich kvalitu a jejich potenciální ztrátu v oblasti tradičních hazardních her ve prospěch her poskytovaných on-line.

| 1.3 | Hazardní hry přispívají ke zvýšení daňových příjmů členských států. Financování prospěšné činnosti prostřednictvím státních loterií a heren podporuje dobročinné, společenské a sportovní aktivity a propagaci cestovního ruchu a slouží k ochraně kulturního, uměleckého a archeologického dědictví. EHSV má za to, že by se všechny činnosti na evropské úrovni v oblasti her měly zaměřit na evropský sociální model, jenž občanům umožňuje zdravou a vyváženou zábavu. |
| --- | --- |

1.3

Hazardní hry přispívají ke zvýšení daňových příjmů členských států. Financování prospěšné činnosti prostřednictvím státních loterií a heren podporuje dobročinné, společenské a sportovní aktivity a propagaci cestovního ruchu a slouží k ochraně kulturního, uměleckého a archeologického dědictví. EHSV má za to, že by se všechny činnosti na evropské úrovni v oblasti her měly zaměřit na evropský sociální model, jenž občanům umožňuje zdravou a vyváženou zábavu.

| 1.4 | EHSV má vážné obavy z vysokého rizika hazardních her pro veřejné zdraví. V tomto ohledu opakuje svoji žádost Komisi, aby na celém území EU prováděla výzkum a monitorování závislostí a psychických poruch spojených s on-line hrami, a doporučuje členským státům věnovat část příjmů vybraných na daních na informační kampaně, preventivní opatření a léčbu hráčské závislosti. |
| --- | --- |

1.4

EHSV má vážné obavy z vysokého rizika hazardních her pro veřejné zdraví. V tomto ohledu opakuje svoji žádost Komisi, aby na celém území EU prováděla výzkum a monitorování závislostí a psychických poruch spojených s on-line hrami, a doporučuje členským státům věnovat část příjmů vybraných na daních na informační kampaně, preventivní opatření a léčbu hráčské závislosti.

| 1.5 | EHSV vítá rozhodnutí Komise provádět lepší administrativní spolupráci a výměny informací, zkušeností a osvědčených postupů mezi členskými státy a orgány pro regulaci. |
| --- | --- |

1.5

EHSV vítá rozhodnutí Komise provádět lepší administrativní spolupráci a výměny informací, zkušeností a osvědčených postupů mezi členskými státy a orgány pro regulaci.

| 1.6 | EHSV podporuje cíl Komise, aby měl každý členský stát svůj vlastní regulační orgán s přesnými pravomocemi, který zaručí úzkou spolupráci s příslušnými orgány v jiných členských státech. |
| --- | --- |

1.6

EHSV podporuje cíl Komise, aby měl každý členský stát svůj vlastní regulační orgán s přesnými pravomocemi, který zaručí úzkou spolupráci s příslušnými orgány v jiných členských státech.

| 1.7 | EHSV se domnívá, že je třeba nalézt rovnováhu mezi technologicky velmi vyspělým charakterem tohoto odvětví a tedy jeho přeshraniční povahou na jedné straně a riziky, jež jsou tomuto odvětví vlastní a jež souvisejí s veřejným a společenským pořádkem, legálností, transparentností a veřejným zdravím na straně druhé, a to prostřednictvím závaznějších iniciativ, než jsou doporučení navrhovaná Komisí. |
| --- | --- |

1.7

EHSV se domnívá, že je třeba nalézt rovnováhu mezi technologicky velmi vyspělým charakterem tohoto odvětví a tedy jeho přeshraniční povahou na jedné straně a riziky, jež jsou tomuto odvětví vlastní a jež souvisejí s veřejným a společenským pořádkem, legálností, transparentností a veřejným zdravím na straně druhé, a to prostřednictvím závaznějších iniciativ, než jsou doporučení navrhovaná Komisí.

| 1.8 | EHSV bere na vědomí, že v současné době není možné přijmout specifický právní předpis EU o on-line hazardních hrách. Výbor sice podporuje iniciativy Evropské komise, zejména co se týče účinné spolupráce mezi členskými státy, nicméně doufá, že v některých oblastech, u nichž jsou pravomoci sdíleny, budou přijaty účinnější právní nástroje (pokud možno směrnice) na ochranu spotřebitele a nejohroženějších skupin a na boj proti nelegálním provozovatelům a proti praní špinavých peněz.
  Vznikl by tak minimální soubor předpisů na ochranu spotřebitelů. Členské státy musí mít i nadále právo přijmout pro svůj domácí trh přísnější předpis na ochranu spotřebitelů, pokud budou chtít, nebo pokračovat v uplatňování stávajících mírnějších předpisů (3).
  Vyzývá proto Komisi, Evropský parlament a Radu, aby v souladu se zásadou subsidiarity přijaly opatření v následujících oblastech:






  — | ochrana spotřebitele a zdraví a bezpečnosti občanů, zejména nezletilých osob a ohrožených skupin; |
| --- | --- | --- |

1.8

EHSV bere na vědomí, že v současné době není možné přijmout specifický právní předpis EU o on-line hazardních hrách. Výbor sice podporuje iniciativy Evropské komise, zejména co se týče účinné spolupráce mezi členskými státy, nicméně doufá, že v některých oblastech, u nichž jsou pravomoci sdíleny, budou přijaty účinnější právní nástroje (pokud možno směrnice) na ochranu spotřebitele a nejohroženějších skupin a na boj proti nelegálním provozovatelům a proti praní špinavých peněz.

Vznikl by tak minimální soubor předpisů na ochranu spotřebitelů. Členské státy musí mít i nadále právo přijmout pro svůj domácí trh přísnější předpis na ochranu spotřebitelů, pokud budou chtít, nebo pokračovat v uplatňování stávajících mírnějších předpisů (3).

Vyzývá proto Komisi, Evropský parlament a Radu, aby v souladu se zásadou subsidiarity přijaly opatření v následujících oblastech:

—

ochrana spotřebitele a zdraví a bezpečnosti občanů, zejména nezletilých osob a ohrožených skupin;

| — | odpovědná reklama; |
| --- | --- |

—

odpovědná reklama;

| — | opatření k boji proti ovlivňování výsledků zápasů pro účely sázek; |
| --- | --- |

—

opatření k boji proti ovlivňování výsledků zápasů pro účely sázek;

| — | záruka legálnosti a transparentnosti on-line her v rámci úsilí členských států o zavedení přiměřených sankcí, jež v případě porušení předpisů předpokládají zablokování, uzavření, zabavení či odstranění nelegálních stránek. |
| --- | --- |

—

záruka legálnosti a transparentnosti on-line her v rámci úsilí členských států o zavedení přiměřených sankcí, jež v případě porušení předpisů předpokládají zablokování, uzavření, zabavení či odstranění nelegálních stránek.

| 1.9 | EHSV je potěšen, že Komise vyhověla jeho požadavku na rozšíření oblasti působnosti směrnice proti praní peněz na všechny formy hazardních her (4). |
| --- | --- |

1.9

EHSV je potěšen, že Komise vyhověla jeho požadavku na rozšíření oblasti působnosti směrnice proti praní peněz na všechny formy hazardních her (4).

| 1.10 | EHSV vítá záměr Komise prověřit možnosti, jež nabízí nařízení o systému IMI (5), a doufá, že se tím zlepší správní spolupráce regulačních orgánů a výměna informací mezi příslušnými vnitrostátními a evropskými orgány. |
| --- | --- |

1.10

EHSV vítá záměr Komise prověřit možnosti, jež nabízí nařízení o systému IMI (5), a doufá, že se tím zlepší správní spolupráce regulačních orgánů a výměna informací mezi příslušnými vnitrostátními a evropskými orgány.

| 1.11 | Hodnocení možnosti výměny osobních údajů mezi členskými státy, jež Komise provede, považuje EHSV za pozitivní, neboť velké množství informací, které provozovatelé shromažďují, lze sdílet a porovnávat s jinými údaji, a zlepšit tak kontrolu ze strany příslušných orgánů. |
| --- | --- |

1.11

Hodnocení možnosti výměny osobních údajů mezi členskými státy, jež Komise provede, považuje EHSV za pozitivní, neboť velké množství informací, které provozovatelé shromažďují, lze sdílet a porovnávat s jinými údaji, a zlepšit tak kontrolu ze strany příslušných orgánů.

| 1.12 | EHSV považuje za zásadní, aby členské státy společně s regulačními orgány spustily osvětové a informační kampaně určené spotřebitelům s cílem nasměrovat jejich poptávku k legálním on-line hrám. Tuto činnost by měla provázet opatření proti nelegálním provozovatelům, jako je zveřejňování černých či bílých listin vyhotovených vnitrostátními regulačními orgány, aby spotřebitelé mohli lépe rozpoznat povolené stránky – díky tomu, že se na domovskou herní stránku umístí logo vnitrostátního regulačního orgánu – a stránky nelegální. |
| --- | --- |

1.12

EHSV považuje za zásadní, aby členské státy společně s regulačními orgány spustily osvětové a informační kampaně určené spotřebitelům s cílem nasměrovat jejich poptávku k legálním on-line hrám. Tuto činnost by měla provázet opatření proti nelegálním provozovatelům, jako je zveřejňování černých či bílých listin vyhotovených vnitrostátními regulačními orgány, aby spotřebitelé mohli lépe rozpoznat povolené stránky – díky tomu, že se na domovskou herní stránku umístí logo vnitrostátního regulačního orgánu – a stránky nelegální.

| 1.13 | K zaručení ochrany spotřebitelů EHSV požaduje, aby měl software používaný v on-line hazardních hrách minimální společnou certifikaci EU od specializovaných externích subjektů, k níž budou použity stejné parametry a normy. Dále vyzývá Komisi a členské státy, aby zavedly minimální evropskou normu pro informační platformy pro hazardní hry, a požaduje po členských státech, aby přijaly opatření na ochranu informací o hráčích a schválily pouze takové platební prostředky, které poskytují nejlepší záruky z hlediska bezpečnosti a sledovatelnosti transakcí spojených s on-line hrami. |
| --- | --- |

1.13

K zaručení ochrany spotřebitelů EHSV požaduje, aby měl software používaný v on-line hazardních hrách minimální společnou certifikaci EU od specializovaných externích subjektů, k níž budou použity stejné parametry a normy. Dále vyzývá Komisi a členské státy, aby zavedly minimální evropskou normu pro informační platformy pro hazardní hry, a požaduje po členských státech, aby přijaly opatření na ochranu informací o hráčích a schválily pouze takové platební prostředky, které poskytují nejlepší záruky z hlediska bezpečnosti a sledovatelnosti transakcí spojených s on-line hrami.

| 1.14 | EHSV hodnotí velmi kladně, že se Komise rozhodla zřídit skupinu odborníků na on-line hry pro účely výměny zkušeností a osvědčených postupů v oblasti počítačové trestné činnosti, neboť je i přes velmi krátkou dobu svého trvání užitečným nástrojem k navázání účinné spolupráce mezi členskými státy. EHSV doufá, že tato skupina překoná svůj stávající neformální charakter a stane se z ní subjekt s jasně určenými pravomocemi a úkoly. |
| --- | --- |

1.14

EHSV hodnotí velmi kladně, že se Komise rozhodla zřídit skupinu odborníků na on-line hry pro účely výměny zkušeností a osvědčených postupů v oblasti počítačové trestné činnosti, neboť je i přes velmi krátkou dobu svého trvání užitečným nástrojem k navázání účinné spolupráce mezi členskými státy. EHSV doufá, že tato skupina překoná svůj stávající neformální charakter a stane se z ní subjekt s jasně určenými pravomocemi a úkoly.

| 1.15 | EHSV souhlasí s Komisí v tom, že je třeba, aby členské státy podporovaly odpovídající vzdělávání soudců v otázkách podvodů a praní špinavých peněz, které se týkají hazardních her. |
| --- | --- |

1.15

EHSV souhlasí s Komisí v tom, že je třeba, aby členské státy podporovaly odpovídající vzdělávání soudců v otázkách podvodů a praní špinavých peněz, které se týkají hazardních her.

| 1.16 | EHSV vyzývá Komisi, aby provedla aktualizaci a revizi předpisů v oblastech určených ve sdělení, neboť dochází k vývoji z hlediska uplatňování předpisů v členských státech, z hlediska toho, jaká opatření a jakým způsobem členské státy provádějí a jakých výsledků bylo dosaženo na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

1.16

EHSV vyzývá Komisi, aby provedla aktualizaci a revizi předpisů v oblastech určených ve sdělení, neboť dochází k vývoji z hlediska uplatňování předpisů v členských státech, z hlediska toho, jaká opatření a jakým způsobem členské státy provádějí a jakých výsledků bylo dosaženo na vnitrostátní úrovni.

| 1.17 | EHSV žádá členské státy, aby pověřily Komisi jednat o návrhu mezinárodní úmluvy o ochraně a podporování etické nezávadnosti sportu a aktivně ho prosazovat. Jednání budou započata v Radě Evropy. |
| --- | --- |

1.17

EHSV žádá členské státy, aby pověřily Komisi jednat o návrhu mezinárodní úmluvy o ochraně a podporování etické nezávadnosti sportu a aktivně ho prosazovat. Jednání budou započata v Radě Evropy.

2.   Úvod

| 2.1 | Sdělení pojednává o nutnosti dodržovat evropské právní předpisy v oblasti volného pohybu služeb a o ochraně určitých skupin. |
| --- | --- |

2.1

Sdělení pojednává o nutnosti dodržovat evropské právní předpisy v oblasti volného pohybu služeb a o ochraně určitých skupin.

| 2.2 | Využívání on-line nástrojů s přímým přístupem k síti umožnilo výrazně častější hraní on-line hazardních her, které zažívají rychlý rozvoj. V EU byly v roce 2011 celkové příjmy z on-line hazardních her ve 27 členských státech vyčísleny na 9,3 mld. eur, což odpovídá 10,9 % evropského trhu s hazardními hrami, a odhaduje se, že do roku 2015 tato částka vzroste na 13 mld. eur. |
| --- | --- |

2.2

Využívání on-line nástrojů s přímým přístupem k síti umožnilo výrazně častější hraní on-line hazardních her, které zažívají rychlý rozvoj. V EU byly v roce 2011 celkové příjmy z on-line hazardních her ve 27 členských státech vyčísleny na 9,3 mld. eur, což odpovídá 10,9 % evropského trhu s hazardními hrami, a odhaduje se, že do roku 2015 tato částka vzroste na 13 mld. eur.

| 2.3 | Díky využívání internetu může být totiž evropský občan v zemi svého bydliště vystaven službám poskytovaným nezákonně jedním nebo více provozovateli s licencí z jiné země, ať již se jedná o členský stát EU či nikoli. Této situaci s extrateritoriálním a mezinárodním charakterem nemohou členské státy čelit samy, nýbrž je třeba k ní přistupovat integrovaně a v rámci širší spolupráce. V zájmu záruky pro občany a spotřebitele musí být stanovena společná definice nelegálních her. Je třeba podotknout, že nepovolená nabídka her v zemi pobytu hráče nebo nabídka her, k nimž provozovatel nemá požadovanou vnitrostátní licenci, je nezákonná, ať již ji poskytuje provozovatel se sídlem nebo s licencí v jednom z členských států EU nebo provozovatel z třetí země (6). Nelegálním provozovatelem se rozumí takový provozovatel, který je zcela nekontrolován a neregulován. |
| --- | --- |

2.3

Díky využívání internetu může být totiž evropský občan v zemi svého bydliště vystaven službám poskytovaným nezákonně jedním nebo více provozovateli s licencí z jiné země, ať již se jedná o členský stát EU či nikoli. Této situaci s extrateritoriálním a mezinárodním charakterem nemohou členské státy čelit samy, nýbrž je třeba k ní přistupovat integrovaně a v rámci širší spolupráce. V zájmu záruky pro občany a spotřebitele musí být stanovena společná definice nelegálních her. Je třeba podotknout, že nepovolená nabídka her v zemi pobytu hráče nebo nabídka her, k nimž provozovatel nemá požadovanou vnitrostátní licenci, je nezákonná, ať již ji poskytuje provozovatel se sídlem nebo s licencí v jednom z členských států EU nebo provozovatel z třetí země (6). Nelegálním provozovatelem se rozumí takový provozovatel, který je zcela nekontrolován a neregulován.

| 2.4 | Pokud jde o rozlišování mezi „neoprávněným provozovatelem“ a „nelegálním provozovatelem“, odkazujeme na poznámku 15 ve sdělení. |
| --- | --- |

2.4

Pokud jde o rozlišování mezi „neoprávněným provozovatelem“ a „nelegálním provozovatelem“, odkazujeme na poznámku 15 ve sdělení.

| 2.5 | Je pozitivní, že Komise zřídila skupinu odborníků v oblasti hazardních her pro účely výměny zkušeností a postupů mezi členskými státy, zkoumání problémů souvisejících s nedovoleným a nezákonným využíváním hazardních her, specifické a nejaktuálnější školení pro soudce, lepší informovanost spotřebitelů a zvýšení zákonné nabídky. |
| --- | --- |

2.5

Je pozitivní, že Komise zřídila skupinu odborníků v oblasti hazardních her pro účely výměny zkušeností a postupů mezi členskými státy, zkoumání problémů souvisejících s nedovoleným a nezákonným využíváním hazardních her, specifické a nejaktuálnější školení pro soudce, lepší informovanost spotřebitelů a zvýšení zákonné nabídky.

| 2.6 | Tato opatření jsou prvním krokem v boji proti provozovatelům, kteří jednají nezákonně a uchylují se k podvodům, trestné činnosti a praní špinavých peněz. |
| --- | --- |

2.6

Tato opatření jsou prvním krokem v boji proti provozovatelům, kteří jednají nezákonně a uchylují se k podvodům, trestné činnosti a praní špinavých peněz.

3.   Shrnutí dokumentu Komise

| 3.1 | Ve sdělení jsou vyzdviženy lišící se vnitrostátní předpisy, jsou navržena prioritní opatření členských států a EU, spolupráce a kooperace mezi členskými státy a jsou nastíněna potenciální opatření a doporučení a navrženy koordinace a administrativní integrace mezi členskými státy. |
| --- | --- |

3.1

Ve sdělení jsou vyzdviženy lišící se vnitrostátní předpisy, jsou navržena prioritní opatření členských států a EU, spolupráce a kooperace mezi členskými státy a jsou nastíněna potenciální opatření a doporučení a navrženy koordinace a administrativní integrace mezi členskými státy.

| 3.2 | Hlavním cílem je zaručit dodržování a uplatňování evropských právních předpisů ve vnitrostátním právu prostřednictvím přímých opatření a doporučení členským státům. Za tímto účelem Komise






  — | ulehčí administrativní spolupráci a výměnu informací mezi vnitrostátními orgány pro regulaci hazardních her v členských státech; |
| --- | --- | --- |

3.2

Hlavním cílem je zaručit dodržování a uplatňování evropských právních předpisů ve vnitrostátním právu prostřednictvím přímých opatření a doporučení členským státům. Za tímto účelem Komise

—

ulehčí administrativní spolupráci a výměnu informací mezi vnitrostátními orgány pro regulaci hazardních her v členských státech;

| — | prozkoumá potenciální postupy pro blokování nelegálních internetových stránek; |
| --- | --- |

—

prozkoumá potenciální postupy pro blokování nelegálních internetových stránek;

| — | bude podporovat zákonný trh hazardních her i prostřednictvím dialogu s třetími zeměmi; |
| --- | --- |

—

bude podporovat zákonný trh hazardních her i prostřednictvím dialogu s třetími zeměmi;

| — | bude chránit spotřebitele, zejména nezletilé osoby a ohrožené skupiny, i prostřednictvím určení nástrojů kontroly přístupu k internetu; |
| --- | --- |

—

bude chránit spotřebitele, zejména nezletilé osoby a ohrožené skupiny, i prostřednictvím určení nástrojů kontroly přístupu k internetu;

| — | bude zkoumat dopady závislosti na hazardních hrách na evropské úrovni; |
| --- | --- |

—

bude zkoumat dopady závislosti na hazardních hrách na evropské úrovni;

| — | posoudí výkonnost trhu služeb hazardních her; |
| --- | --- |

—

posoudí výkonnost trhu služeb hazardních her;

| — | přijme doporučení o osvědčených postupech při prevenci nezákonných sázek a boji proti nim. |
| --- | --- |

—

přijme doporučení o osvědčených postupech při prevenci nezákonných sázek a boji proti nim.

| 3.3 | Komise se domnívá, že je v zájmu členských států, aby prováděly účinnou politiku boje proti podvodům a praní špinavých peněz a chránily etickou nezávadnost sportu proti ovlivňování sportovních akcí, zápasů a závodů, a to i prostřednictvím výměny zkušeností v oblasti počítačové kriminality a informačních sítí. |
| --- | --- |

3.3

Komise se domnívá, že je v zájmu členských států, aby prováděly účinnou politiku boje proti podvodům a praní špinavých peněz a chránily etickou nezávadnost sportu proti ovlivňování sportovních akcí, zápasů a závodů, a to i prostřednictvím výměny zkušeností v oblasti počítačové kriminality a informačních sítí.

4.   Připomínky

4.1   Soulad vnitrostátních regulačních rámců s právními předpisy EU

| 4.1.1 | EHSV by v prvé řadě rád zdůraznil své velké obavy z rostoucího šíření on-line hazardních her a z exponenciálního růstu nabídek her, jež hraje stále větší počet občanů, což má závažný dopad na příjmy domácností. Proto je třeba účinně bránit všem formám reklamy, zejména reklamě v televizi, na internetu a na dopravních prostředcích. |
| --- | --- |

4.1.1

EHSV by v prvé řadě rád zdůraznil své velké obavy z rostoucího šíření on-line hazardních her a z exponenciálního růstu nabídek her, jež hraje stále větší počet občanů, což má závažný dopad na příjmy domácností. Proto je třeba účinně bránit všem formám reklamy, zejména reklamě v televizi, na internetu a na dopravních prostředcích.

| 4.1.2 | Poskytování a využívání nabídek hazardních her ze zahraničí je hospodářská činnost, která spadá do rámce volného pohybu na vnitřním trhu (článek 56 SFEU). Nicméně čl. 52 odst. 1 SFEU připouští omezení volného poskytování služeb zaručeného článkem 56 z důvodů veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a veřejného zdraví. |
| --- | --- |

4.1.2

Poskytování a využívání nabídek hazardních her ze zahraničí je hospodářská činnost, která spadá do rámce volného pohybu na vnitřním trhu (článek 56 SFEU). Nicméně čl. 52 odst. 1 SFEU připouští omezení volného poskytování služeb zaručeného článkem 56 z důvodů veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a veřejného zdraví.

| 4.1.3 | EHSV připomíná, že členské státy mají hlavní pravomoci pro organizování a regulování hazardních her na svém území. Hry jsou pro spotřebitele potenciálně velmi nebezpečnou aktivitou a jako takové mohou být využívány k trestné činnosti, například k praní špinavých peněz, nejsou-li řádně právně upraveny nebo není-li jejich právní úprava důsledně uplatňována. Přestože hazardní hry spadají do volného pohybu služeb podle článku 49 ES (7), není v této souvislosti vzhledem k odlišným vnitrostátním systémům možné přijmout právní předpis EU o on-line hazardních hrách. EHSV sice podporuje iniciativy Evropské komise, zejména co se týče účinné spolupráce mezi členskými státy, nicméně doufá, že v některých oblastech (viz odstavec 1.8) budou přijaty účinnější nástroje (pokud možno směrnice) na ochranu spotřebitele a nejohroženějších skupin a na boj proti nelegálním provozovatelům a proti praní špinavých peněz. |
| --- | --- |

4.1.3

EHSV připomíná, že členské státy mají hlavní pravomoci pro organizování a regulování hazardních her na svém území. Hry jsou pro spotřebitele potenciálně velmi nebezpečnou aktivitou a jako takové mohou být využívány k trestné činnosti, například k praní špinavých peněz, nejsou-li řádně právně upraveny nebo není-li jejich právní úprava důsledně uplatňována. Přestože hazardní hry spadají do volného pohybu služeb podle článku 49 ES (7), není v této souvislosti vzhledem k odlišným vnitrostátním systémům možné přijmout právní předpis EU o on-line hazardních hrách. EHSV sice podporuje iniciativy Evropské komise, zejména co se týče účinné spolupráce mezi členskými státy, nicméně doufá, že v některých oblastech (viz odstavec 1.8) budou přijaty účinnější nástroje (pokud možno směrnice) na ochranu spotřebitele a nejohroženějších skupin a na boj proti nelegálním provozovatelům a proti praní špinavých peněz.

| 4.1.4 | Podle bohaté ustálené judikatury Soudního dvora mohou být omezení hazardních her odůvodněna takovými naléhavými důvody obecného zájmu, jako jsou ochrana spotřebitele a předcházení podvodům a podněcování občanů k nadměrným výdajům za hru (8). Členské státy mohou vyloučit nebo omezit přeshraniční poskytování všech nebo některých druhů služeb v oblasti on-line hazardních her z důvodu cílů veřejného zájmu, o jejichž ochranu ve vztahu k hazardním hrám usilují (9). |
| --- | --- |

4.1.4

Podle bohaté ustálené judikatury Soudního dvora mohou být omezení hazardních her odůvodněna takovými naléhavými důvody obecného zájmu, jako jsou ochrana spotřebitele a předcházení podvodům a podněcování občanů k nadměrným výdajům za hru (8). Členské státy mohou vyloučit nebo omezit přeshraniční poskytování všech nebo některých druhů služeb v oblasti on-line hazardních her z důvodu cílů veřejného zájmu, o jejichž ochranu ve vztahu k hazardním hrám usilují (9).

| 4.1.5 | Poskytování hazardních her není upraveno jednotnými předpisy EU a legislativa jednotlivých členských států se vzhledem ke specifickým kulturním, sociálním a historickým souvislostem navzájem značně liší. Některé členské státy on-line hry zakazují, jiné povolují jen některé hry, další mají monopolní režim provozovaný veřejným subjektem nebo soukromým subjektem na základě výlučného práva. Vzhledem k neexistenci aktualizovaných údajů o situaci v jednotlivých zemích (10) EHSV žádá Komisi, aby mezi členskými státy provedla průzkum. |
| --- | --- |

4.1.5

Poskytování hazardních her není upraveno jednotnými předpisy EU a legislativa jednotlivých členských států se vzhledem ke specifickým kulturním, sociálním a historickým souvislostem navzájem značně liší. Některé členské státy on-line hry zakazují, jiné povolují jen některé hry, další mají monopolní režim provozovaný veřejným subjektem nebo soukromým subjektem na základě výlučného práva. Vzhledem k neexistenci aktualizovaných údajů o situaci v jednotlivých zemích (10) EHSV žádá Komisi, aby mezi členskými státy provedla průzkum.

| 4.1.6 | Jak objasňuje judikatura Soudního dvora EU, členské státy, které se rozhodnou pro kontrolovanou liberalizaci tohoto odvětví, jsou – po předchozím správním povolení – oprávněny zavést povolovací režim, který je založen na objektivních, transparentních a nediskriminačních kritériích na základě státní příslušnosti (11). |
| --- | --- |

4.1.6

Jak objasňuje judikatura Soudního dvora EU, členské státy, které se rozhodnou pro kontrolovanou liberalizaci tohoto odvětví, jsou – po předchozím správním povolení – oprávněny zavést povolovací režim, který je založen na objektivních, transparentních a nediskriminačních kritériích na základě státní příslušnosti (11).

| 4.1.7 | U on-line hazardních her chybí přímý kontakt mezi spotřebitelem a provozovatelem, což zvyšuje riziko podvodu ze strany provozovatelů na úkor spotřebitelů (12). Dostupnost nabídky nelegálních, a tedy nekontrolovaných her je pro spotřebitele vážnou hrozbou. Důsledné provádění opatření v oblasti boje proti nelegálním provozovatelům ze strany členských států je tudíž hlavní zárukou a nejlepším nástrojem ochrany spotřebitele. |
| --- | --- |

4.1.7

U on-line hazardních her chybí přímý kontakt mezi spotřebitelem a provozovatelem, což zvyšuje riziko podvodu ze strany provozovatelů na úkor spotřebitelů (12). Dostupnost nabídky nelegálních, a tedy nekontrolovaných her je pro spotřebitele vážnou hrozbou. Důsledné provádění opatření v oblasti boje proti nelegálním provozovatelům ze strany členských států je tudíž hlavní zárukou a nejlepším nástrojem ochrany spotřebitele.

| 4.1.8 | Členské státy mají možnost stanovit cíle své politiky v oblasti hazardních her a vymezit úroveň ochrany. Omezení, jež stanoví, však musejí splňovat podmínky, které vyplývají z judikatury Soudního dvora, a musejí být přiměřená, nediskriminující a být součástí systematicky a soudržně uplatňované politiky. |
| --- | --- |

4.1.8

Členské státy mají možnost stanovit cíle své politiky v oblasti hazardních her a vymezit úroveň ochrany. Omezení, jež stanoví, však musejí splňovat podmínky, které vyplývají z judikatury Soudního dvora, a musejí být přiměřená, nediskriminující a být součástí systematicky a soudržně uplatňované politiky.

| 4.1.9 | Jelikož mají jednotlivé členské státy různé právní předpisy a regulace on-line hazardních her na úrovni EU by v současné době byla nemožná, je třeba členským státům pomoci při vymáhání stávajících předpisů, aby byla zaručena větší právní jistota v oblasti ochrany spotřebitelů, nezletilých a ohrožených osob, reklamy a boje proti praní špinavých peněz. Členské státy by měly být vybízeny k výměně osvědčených postupů v oblasti boje proti nelegálním provozovatelům. |
| --- | --- |

4.1.9

Jelikož mají jednotlivé členské státy různé právní předpisy a regulace on-line hazardních her na úrovni EU by v současné době byla nemožná, je třeba členským státům pomoci při vymáhání stávajících předpisů, aby byla zaručena větší právní jistota v oblasti ochrany spotřebitelů, nezletilých a ohrožených osob, reklamy a boje proti praní špinavých peněz. Členské státy by měly být vybízeny k výměně osvědčených postupů v oblasti boje proti nelegálním provozovatelům.

| 4.1.10 | V souladu se zásadou subsidiarity musí EU zasáhnout, pokud její kroky znamenají zlepšení a jsou pro regulatorní systémy členských států přínosem. Vzhledem ke specifičnosti tohoto sektoru a ke změnám ve využívání internetu se EHSV domnívá, že by tyto kroky EU měly směřovat k dlouhodobé spolupráci mezi členskými státy a k podpoře osvědčených postupů v oblasti boje proti nelegálním provozovatelům, který vyžaduje přijetí nadnárodních opatření. |
| --- | --- |

4.1.10

V souladu se zásadou subsidiarity musí EU zasáhnout, pokud její kroky znamenají zlepšení a jsou pro regulatorní systémy členských států přínosem. Vzhledem ke specifičnosti tohoto sektoru a ke změnám ve využívání internetu se EHSV domnívá, že by tyto kroky EU měly směřovat k dlouhodobé spolupráci mezi členskými státy a k podpoře osvědčených postupů v oblasti boje proti nelegálním provozovatelům, který vyžaduje přijetí nadnárodních opatření.

4.2   Administrativní spolupráce a účinné vymáhání práva

| 4.2.1 | EU musí posílit kontrolu, administrativní spolupráci a účinné vymáhání práva v oblasti on-line hazardních her a členské státy musejí spolupracovat, má-li se docílit tohoto výsledku. |
| --- | --- |

4.2.1

EU musí posílit kontrolu, administrativní spolupráci a účinné vymáhání práva v oblasti on-line hazardních her a členské státy musejí spolupracovat, má-li se docílit tohoto výsledku.

| 4.2.2 | Je třeba dát k dispozici a sdílet zkušenosti se zpracováním osobních údajů, jež provozovatelé shromažďují, aby se zlepšila kontrola a byla zaručena ochrana údajů. Prostřednictvím výměny všeobecných informací a využívání osvědčených postupů je třeba podpořit administrativní spolupráci mezi členskými státy s cílem posílit výměnu znalostí a zkušeností a budovat smysl pro vzájemnou důvěru a zájem. |
| --- | --- |

4.2.2

Je třeba dát k dispozici a sdílet zkušenosti se zpracováním osobních údajů, jež provozovatelé shromažďují, aby se zlepšila kontrola a byla zaručena ochrana údajů. Prostřednictvím výměny všeobecných informací a využívání osvědčených postupů je třeba podpořit administrativní spolupráci mezi členskými státy s cílem posílit výměnu znalostí a zkušeností a budovat smysl pro vzájemnou důvěru a zájem.

| 4.2.3 | Certifikace informačních platforem pro hazardní hry poskytované on-line na vnitrostátní úrovni zaručí dohled nad trhem hazardních her. Členské státy musejí lépe spolupracovat a každý z nich musí zřídit orgán pro regulaci on-line hazardních her s přesnými pravomocemi, což zajistí úzkou koordinaci na úrovni EU. |
| --- | --- |

4.2.3

Certifikace informačních platforem pro hazardní hry poskytované on-line na vnitrostátní úrovni zaručí dohled nad trhem hazardních her. Členské státy musejí lépe spolupracovat a každý z nich musí zřídit orgán pro regulaci on-line hazardních her s přesnými pravomocemi, což zajistí úzkou koordinaci na úrovni EU.

| 4.2.4 | Bude nutné zhodnotit provázanost vnitrostátních politik s právními předpisy a judikaturou EU a rovněž transparentnost a nediskriminaci licenčních režimů. V případě nezpůsobilosti bude třeba zahájit řízení o porušení. |
| --- | --- |

4.2.4

Bude nutné zhodnotit provázanost vnitrostátních politik s právními předpisy a judikaturou EU a rovněž transparentnost a nediskriminaci licenčních režimů. V případě nezpůsobilosti bude třeba zahájit řízení o porušení.

| 4.2.5 | EHSV má za to, že dosavadní preventivní a represivní opatření členských států v oblasti boje proti hazardním hrám poskytovaným provozovateli bez licence, tj. nelegálními provozovateli, nejsou dostatečná, aby tomuto jevu mohla zabránit. Proto doporučuje vypracovat na úrovni členských států rámec zásad, který zaručí legálnost a transparentnost internetových stránek a zajistí identifikaci nelegálních stránek a jejich zapsání na „černou listinu“; identifikaci stránek, jež získaly povolení v souladu s právními předpisy určitého členského státu a jejich zapsání na „bílou listinu“; zablokování, uzavření, zabavení a odstranění nelegálních stránek (13); zablokování finančních toků z nelegálních stránek a směrem k nim; zákaz obchodních sdělení a reklamy na nelegální hry. |
| --- | --- |

4.2.5

EHSV má za to, že dosavadní preventivní a represivní opatření členských států v oblasti boje proti hazardním hrám poskytovaným provozovateli bez licence, tj. nelegálními provozovateli, nejsou dostatečná, aby tomuto jevu mohla zabránit. Proto doporučuje vypracovat na úrovni členských států rámec zásad, který zaručí legálnost a transparentnost internetových stránek a zajistí identifikaci nelegálních stránek a jejich zapsání na „černou listinu“; identifikaci stránek, jež získaly povolení v souladu s právními předpisy určitého členského státu a jejich zapsání na „bílou listinu“; zablokování, uzavření, zabavení a odstranění nelegálních stránek (13); zablokování finančních toků z nelegálních stránek a směrem k nim; zákaz obchodních sdělení a reklamy na nelegální hry.

4.3   Spotřebitelé

| 4.3.1 | EHSV lituje, že přísná opatření, jež požadoval od Komise a členských států v souvislosti s účinným bojem boji proti nelegálním provozovatelům, kteří jsou pro spotřebitele největší hrozbou, nenašla ve sdělení Komise žádnou odezvu. Proto požaduje, aby byla neprodleně přijata důrazná opatření k uplatňování osvědčených postupů v oblasti prevence a boje proti nelegálním hrám. |
| --- | --- |

4.3.1

EHSV lituje, že přísná opatření, jež požadoval od Komise a členských států v souvislosti s účinným bojem boji proti nelegálním provozovatelům, kteří jsou pro spotřebitele největší hrozbou, nenašla ve sdělení Komise žádnou odezvu. Proto požaduje, aby byla neprodleně přijata důrazná opatření k uplatňování osvědčených postupů v oblasti prevence a boje proti nelegálním hrám.

| 4.3.2 | Komise plánuje, že v roce 2013 přijme doporučení o ochraně spotřebitelů a odpovědné reklamě na hazardní hry, a vytyčila čtyři opatření s cílem: odradit spotřebitele od neregulovaných a potenciálně škodlivých nabídek, chránit nezletilé před přístupem k internetovým stránkám, chránit jiné ohrožené skupiny a zabránit vzniku psychických problémů souvisejících s hazardními hrami. V souvislosti s tímto doporučením vyzývá EHSV Komisi, aby do něj zahrnula i osvědčené postupy v oblasti boje proti nelegálním hrám a jejich předcházení, poté, co jednotlivé členské státy provedou hodnocení forem her, které jsou pro spotřebitele nejškodlivější. |
| --- | --- |

4.3.2

Komise plánuje, že v roce 2013 přijme doporučení o ochraně spotřebitelů a odpovědné reklamě na hazardní hry, a vytyčila čtyři opatření s cílem: odradit spotřebitele od neregulovaných a potenciálně škodlivých nabídek, chránit nezletilé před přístupem k internetovým stránkám, chránit jiné ohrožené skupiny a zabránit vzniku psychických problémů souvisejících s hazardními hrami. V souvislosti s tímto doporučením vyzývá EHSV Komisi, aby do něj zahrnula i osvědčené postupy v oblasti boje proti nelegálním hrám a jejich předcházení, poté, co jednotlivé členské státy provedou hodnocení forem her, které jsou pro spotřebitele nejškodlivější.

| 4.3.3 | EHSV oceňuje, že se ve sdělení věnuje pozornost ochraně spotřebitelů a ohroženým skupinám osob, a to i ve vztahu k reklamě a hráčské závislosti. V tomto ohledu trvá na nutnosti přijmout opatření s vysokou mírou ochrany a konstatuje, že plánované nástroje jsou málo účinné, a proto navrhuje přijmout přísnější opatření. Dostupná nabídka nelegálních her je totiž kvůli své nekontrolovatelnosti a nebezpečnosti pro spotřebitele největší hrozbou, a proto EHSV požaduje, aby všechny členské státy určily spolehlivá opatření na boj proti nelegálním provozovatelům, kteří nedodržují vnitrostátní předpisy, což bude pro spotřebitele hlavní a nejlepší zárukou ochrany. |
| --- | --- |

4.3.3

EHSV oceňuje, že se ve sdělení věnuje pozornost ochraně spotřebitelů a ohroženým skupinám osob, a to i ve vztahu k reklamě a hráčské závislosti. V tomto ohledu trvá na nutnosti přijmout opatření s vysokou mírou ochrany a konstatuje, že plánované nástroje jsou málo účinné, a proto navrhuje přijmout přísnější opatření. Dostupná nabídka nelegálních her je totiž kvůli své nekontrolovatelnosti a nebezpečnosti pro spotřebitele největší hrozbou, a proto EHSV požaduje, aby všechny členské státy určily spolehlivá opatření na boj proti nelegálním provozovatelům, kteří nedodržují vnitrostátní předpisy, což bude pro spotřebitele hlavní a nejlepší zárukou ochrany.

| 4.3.4 | Hlavní cíl činnosti Komise musí spočívat v zaručení, že členské státy budou vykonávat své plné pravomoci a odpovědnosti, a to tím, že pro celou EU a pro všechny provozovatele s licencí k poskytování těchto služeb bude vytvořen právní rámec pro prevenci návykového hraní hazardních her a pro stanovení minimální věkové hranice pro přístup k jakýmkoliv hrám, zákazu her na úvěr u nejnebezpečnějších forem her a sázek (on-line kasina, sázky na rozptyl, sázkové burzy) a u forem reklamy zaměřené na nezletilé osoby a ohrožené skupiny. |
| --- | --- |

4.3.4

Hlavní cíl činnosti Komise musí spočívat v zaručení, že členské státy budou vykonávat své plné pravomoci a odpovědnosti, a to tím, že pro celou EU a pro všechny provozovatele s licencí k poskytování těchto služeb bude vytvořen právní rámec pro prevenci návykového hraní hazardních her a pro stanovení minimální věkové hranice pro přístup k jakýmkoliv hrám, zákazu her na úvěr u nejnebezpečnějších forem her a sázek (on-line kasina, sázky na rozptyl, sázkové burzy) a u forem reklamy zaměřené na nezletilé osoby a ohrožené skupiny.

| 4.3.5 | EHSV žádá Komisi a členské státy, aby na svém území podnikaly účinné a důrazné kroky proti nelegálnímu nabízení her. Požaduje, aby členské státy přijaly opatření typu „černá listina“ či blokování nelegálních internetových stránek, vypracovaly definici bezpečných a vysledovatelných platebních způsobů a přijaly opatření na blokování finančních transakcí a na úplný zákaz nelegální reklamy. V tomto směru je třeba vyzdvihnout, že účinnost těchto opatření do značné míry závisí na jejich společné činnosti, která tak bude mít na nelegální provozovatele větší efekt. |
| --- | --- |

4.3.5

EHSV žádá Komisi a členské státy, aby na svém území podnikaly účinné a důrazné kroky proti nelegálnímu nabízení her. Požaduje, aby členské státy přijaly opatření typu „černá listina“ či blokování nelegálních internetových stránek, vypracovaly definici bezpečných a vysledovatelných platebních způsobů a přijaly opatření na blokování finančních transakcí a na úplný zákaz nelegální reklamy. V tomto směru je třeba vyzdvihnout, že účinnost těchto opatření do značné míry závisí na jejich společné činnosti, která tak bude mít na nelegální provozovatele větší efekt.

| 4.3.6 | V každém členském státě by měl být zřízen regulační orgán se specifickými pravomocemi v oblasti monitorování a zabezpečení provádění evropských i vnitrostátních právních předpisů na ochranu spotřebitele a na boj proti nelegálním hrám. Existence vnitrostátních regulačních orgánů je předpokladem účinné koordinace a administrativní spolupráce. Členské státy musejí dbát na to, aby jejich systém regulace, přizpůsobený jejich národním podmínkám a právnímu rámci, byl s to provádění zaručit. EHSV doufá, že všechny členské státy své regulační orgány pověří úkolem určit kritéria udělování licencí na svých trzích. |
| --- | --- |

4.3.6

V každém členském státě by měl být zřízen regulační orgán se specifickými pravomocemi v oblasti monitorování a zabezpečení provádění evropských i vnitrostátních právních předpisů na ochranu spotřebitele a na boj proti nelegálním hrám. Existence vnitrostátních regulačních orgánů je předpokladem účinné koordinace a administrativní spolupráce. Členské státy musejí dbát na to, aby jejich systém regulace, přizpůsobený jejich národním podmínkám a právnímu rámci, byl s to provádění zaručit. EHSV doufá, že všechny členské státy své regulační orgány pověří úkolem určit kritéria udělování licencí na svých trzích.

| 4.3.7 | Spotřebitelé v EU musejí být s to rozlišovat v každém členském státě mezi nelegálními a legálními internetovými stránkami, v neposlední řadě kvůli stížnostem. Proto EHSV doporučuje, aby každý členský stát všem provozovatelům s licencí k poskytování on-line her uložil, aby na svých internetových stránkách vždy a neustále uváděli číslo povolení a potvrzení vnitrostátního regulačního orgánu, že mají licenci pro daný členský stát. |
| --- | --- |

4.3.7

Spotřebitelé v EU musejí být s to rozlišovat v každém členském státě mezi nelegálními a legálními internetovými stránkami, v neposlední řadě kvůli stížnostem. Proto EHSV doporučuje, aby každý členský stát všem provozovatelům s licencí k poskytování on-line her uložil, aby na svých internetových stránkách vždy a neustále uváděli číslo povolení a potvrzení vnitrostátního regulačního orgánu, že mají licenci pro daný členský stát.

| 4.3.8 | EHSV požaduje přijmout co nejširší právní úpravu zaručující ochranu nezletilých a stanovující vhodné nástroje k ověřování věku a zajišťující jeho účinnou kontrolu ze strany provozovatelů. Rodiče musí být informováni o rizicích souvisejících s využíváním internetu a o možnostech filtrování softwaru v domácím prostředí. Měla by být přijata odpovídající opatření zaručující ochranu ohrožených skupin, které tráví hodně času doma, jako jsou důchodci, ženy v domácnosti a nezaměstnaní. |
| --- | --- |

4.3.8

EHSV požaduje přijmout co nejširší právní úpravu zaručující ochranu nezletilých a stanovující vhodné nástroje k ověřování věku a zajišťující jeho účinnou kontrolu ze strany provozovatelů. Rodiče musí být informováni o rizicích souvisejících s využíváním internetu a o možnostech filtrování softwaru v domácím prostředí. Měla by být přijata odpovídající opatření zaručující ochranu ohrožených skupin, které tráví hodně času doma, jako jsou důchodci, ženy v domácnosti a nezaměstnaní.

| 4.3.9 | Stávající krize nutí stále více lidí k on-line hrám v iluzi, že snadnou výhrou vyřeší své ekonomické problémy, což však s sebou nese značné riziko pro duševní rovnováhu, neboť tak vzniká závislost a obsedantně kompulzivní chování. K potírání těchto psychických poruch EHSV doporučuje, aby se část příjmů vybraných na daních z hazardních her věnovala na informační kampaně a na prevenci a léčbu hráčské závislosti. |
| --- | --- |

4.3.9

Stávající krize nutí stále více lidí k on-line hrám v iluzi, že snadnou výhrou vyřeší své ekonomické problémy, což však s sebou nese značné riziko pro duševní rovnováhu, neboť tak vzniká závislost a obsedantně kompulzivní chování. K potírání těchto psychických poruch EHSV doporučuje, aby se část příjmů vybraných na daních z hazardních her věnovala na informační kampaně a na prevenci a léčbu hráčské závislosti.

| 4.3.10 | Záměr Komise vydat doporučení k odpovědné reklamě na hazardní hry je pozitivní, přestože se doufalo v důraznější a závaznější opatření. Doporučení bude doplňovat směrnici o nekalých obchodních praktikách, což umožní řádné informování spotřebitelů. EHSV zdůrazňuje, že součástí činnosti v této oblasti musejí být opatření proti nelegálním provozovatelům, jako např. zákaz reklamy pro provozovatele, kteří bez licence vydané vnitrostátním regulačním orgánem poskytují služby v zemi spotřebitele. |
| --- | --- |

4.3.10

Záměr Komise vydat doporučení k odpovědné reklamě na hazardní hry je pozitivní, přestože se doufalo v důraznější a závaznější opatření. Doporučení bude doplňovat směrnici o nekalých obchodních praktikách, což umožní řádné informování spotřebitelů. EHSV zdůrazňuje, že součástí činnosti v této oblasti musejí být opatření proti nelegálním provozovatelům, jako např. zákaz reklamy pro provozovatele, kteří bez licence vydané vnitrostátním regulačním orgánem poskytují služby v zemi spotřebitele.

| 4.3.11 | Musí být nalezena správná rovnováha mezi požadavkem kontrolované expanze povolených her, s cílem učinit nabídku legálních her pro veřejnost atraktivní, a nutností co největšího omezení závislosti na těchto hrách. |
| --- | --- |

4.3.11

Musí být nalezena správná rovnováha mezi požadavkem kontrolované expanze povolených her, s cílem učinit nabídku legálních her pro veřejnost atraktivní, a nutností co největšího omezení závislosti na těchto hrách.

| 4.3.12 | Reklama by měla být odpovědnější a lépe regulovaná, aby byli chráněni zejména nezletilí. Důvodem je nejen značné ohrožení zdraví, především duševního, ale i zkreslující a klamavé účinky reklamy, neboť budí ve veřejnosti dojem, že hrát on-line hry je „normální“, a tudíž schvaluje nezdravé sociální chování. |
| --- | --- |

4.3.12

Reklama by měla být odpovědnější a lépe regulovaná, aby byli chráněni zejména nezletilí. Důvodem je nejen značné ohrožení zdraví, především duševního, ale i zkreslující a klamavé účinky reklamy, neboť budí ve veřejnosti dojem, že hrát on-line hry je „normální“, a tudíž schvaluje nezdravé sociální chování.

| 4.3.13 | Bez ohledu na projekt Alice Rap (14) bere EHSV na vědomí, že dosud nejsou k dispozici důkazy o rozsahu a druzích psychických poruch spojených s hazardními hrami. EHSV vyzdvihuje potřebu nepřetržitého a soustavného monitorování závislosti a psychických poruch, které s ní souvisejí, aby se získaly dostatečné údaje, které zákonodárcům v EU a členských státech umožní přijmout účinná a cílená opatření k potírání a prevenci tohoto problému. |
| --- | --- |

4.3.13

Bez ohledu na projekt Alice Rap (14) bere EHSV na vědomí, že dosud nejsou k dispozici důkazy o rozsahu a druzích psychických poruch spojených s hazardními hrami. EHSV vyzdvihuje potřebu nepřetržitého a soustavného monitorování závislosti a psychických poruch, které s ní souvisejí, aby se získaly dostatečné údaje, které zákonodárcům v EU a členských státech umožní přijmout účinná a cílená opatření k potírání a prevenci tohoto problému.

4.4   Předcházení podvodům a praní špinavých peněz

| 4.4.1 | Problémy související s identifikací subjektů činných v oblasti on-line her, které mají buď značné ztráty nebo značné zisky, a které by tudíž mohly zastírat praní peněz, je třeba řešit prostřednictvím preventivního určování subjektů a otevíráním zvláštních herních účtů pro jednotlivé hráče. |
| --- | --- |

4.4.1

Problémy související s identifikací subjektů činných v oblasti on-line her, které mají buď značné ztráty nebo značné zisky, a které by tudíž mohly zastírat praní peněz, je třeba řešit prostřednictvím preventivního určování subjektů a otevíráním zvláštních herních účtů pro jednotlivé hráče.

| 4.4.2 | Velmi rozšířeným problémem, který se však týká nejenom on-line hazardních her, nýbrž celého systému zpracování údajů a jejich výměny ve světě internetu a přenosů dat, je krádež identity. |
| --- | --- |

4.4.2

Velmi rozšířeným problémem, který se však týká nejenom on-line hazardních her, nýbrž celého systému zpracování údajů a jejich výměny ve světě internetu a přenosů dat, je krádež identity.

| 4.4.3 | Generátory náhodných čísel musejí být přísně certifikovány, aby odpovídaly zásadě nepředvídatelnosti a poskytovaly jistotu, že ověřovaná transakce je skutečně jediná možná a že je nemožné ji padělat. To umožňuje ochranu hráčů a správnost norem, které členské státy v oblasti výher určí. |
| --- | --- |

4.4.3

Generátory náhodných čísel musejí být přísně certifikovány, aby odpovídaly zásadě nepředvídatelnosti a poskytovaly jistotu, že ověřovaná transakce je skutečně jediná možná a že je nemožné ji padělat. To umožňuje ochranu hráčů a správnost norem, které členské státy v oblasti výher určí.

| 4.4.4 | K zajištění větší bezpečnosti softwaru používaného v on-line hazardních hrách Výbor navrhuje zavést minimální společnou certifikaci EU specializovanými externími subjekty, k níž budou použity stejné parametry a normy, aby bylo rovněž možné identifikovat a znemožnit nelegální hry na internetu. |
| --- | --- |

4.4.4

K zajištění větší bezpečnosti softwaru používaného v on-line hazardních hrách Výbor navrhuje zavést minimální společnou certifikaci EU specializovanými externími subjekty, k níž budou použity stejné parametry a normy, aby bylo rovněž možné identifikovat a znemožnit nelegální hry na internetu.

| 4.4.5 | Jednou z forem ochrany přístupu k hrám by mohlo být zjišťování adres IP (adresy internetového protokolu). Jestliže totiž někdo vstoupí do hracího systému určitého členského státu z adresy IP z jiné země, je technicky možné hru zablokovat. |
| --- | --- |

4.4.5

Jednou z forem ochrany přístupu k hrám by mohlo být zjišťování adres IP (adresy internetového protokolu). Jestliže totiž někdo vstoupí do hracího systému určitého členského státu z adresy IP z jiné země, je technicky možné hru zablokovat.

| 4.4.6 | Vzhledem k tomu, že on-line hazardní hry jsou náchylné k praní špinavých peněz a podvodům, měl by nesmírný objem toků a dat, které provozovatelé shromažďují, dán k dispozici ochráncům veřejného pořádku, aby bylo možné je porovnávat s jinými údaji a zlepšit tak kontrolu. |
| --- | --- |

4.4.6

Vzhledem k tomu, že on-line hazardní hry jsou náchylné k praní špinavých peněz a podvodům, měl by nesmírný objem toků a dat, které provozovatelé shromažďují, dán k dispozici ochráncům veřejného pořádku, aby bylo možné je porovnávat s jinými údaji a zlepšit tak kontrolu.

4.5   Sport a ovlivňování výsledků zápasů

| 4.5.1 | Ovlivňování sportovních akcí, zápasů a závodů pro účely sázek představuje zvláštní typ podvodu, který je v rozporu se zájmy sportovních organizací, fanoušků, spotřebitelů a legálních provozovatelů hazardních her. |
| --- | --- |

4.5.1

Ovlivňování sportovních akcí, zápasů a závodů pro účely sázek představuje zvláštní typ podvodu, který je v rozporu se zájmy sportovních organizací, fanoušků, spotřebitelů a legálních provozovatelů hazardních her.

| 4.5.2 | Komise sdílí návrhy EHSV, jenž je toho názoru, že pro globální řešení tohoto problému bez duplicity zdrojů je nutný rámec pro koordinování úsilí všech zainteresovaných stran, a poukazuje na nutnost užší spolupráce mezi provozovateli sázkových služeb, sportovními organizacemi a příslušnými orgány, včetně orgánů pro regulaci hazardních her na vnitrostátní i mezinárodní úrovní. |
| --- | --- |

4.5.2

Komise sdílí návrhy EHSV, jenž je toho názoru, že pro globální řešení tohoto problému bez duplicity zdrojů je nutný rámec pro koordinování úsilí všech zainteresovaných stran, a poukazuje na nutnost užší spolupráce mezi provozovateli sázkových služeb, sportovními organizacemi a příslušnými orgány, včetně orgánů pro regulaci hazardních her na vnitrostátní i mezinárodní úrovní.

| 4.5.3 | EHSV opakuje své doporučení vytvořit systém, který nebude omezen na pouhé shromažďování prohlášení udávajících podezření ohledně určité sportovní události, ale bude zahrnovat i opatření zaměřená na prevenci, vzdělávání a prosazování, což umožní účinný boj proti tomuto jevu. |
| --- | --- |

4.5.3

EHSV opakuje své doporučení vytvořit systém, který nebude omezen na pouhé shromažďování prohlášení udávajících podezření ohledně určité sportovní události, ale bude zahrnovat i opatření zaměřená na prevenci, vzdělávání a prosazování, což umožní účinný boj proti tomuto jevu.

| 4.5.4 | EHSV vítá podnět Komise přijmout do roku 2014 doporučení o osvědčených postupech při prevenci ovlivňování výsledků zápasů pro účely sázek a boji proti němu, přestože zvolený právní nástroj nepovažuje za dostatečný. Ovlivňování výsledků zápasů je v rozporu se zásadami spravedlivého sportovního soutěžení a je trestné ve všech členských státech, přesto však došlo k nárůstu počtu trestných činů nebo činností, u nichž je trestný čin podezírán. Proto je nutné přijmout důraznější opatření k boji proti ovlivňování výsledků zápasů, a to s pomocí nástrojů, odborných znalostí a zdrojů členských států, propojených navzájem i s EU. |
| --- | --- |

4.5.4

EHSV vítá podnět Komise přijmout do roku 2014 doporučení o osvědčených postupech při prevenci ovlivňování výsledků zápasů pro účely sázek a boji proti němu, přestože zvolený právní nástroj nepovažuje za dostatečný. Ovlivňování výsledků zápasů je v rozporu se zásadami spravedlivého sportovního soutěžení a je trestné ve všech členských státech, přesto však došlo k nárůstu počtu trestných činů nebo činností, u nichž je trestný čin podezírán. Proto je nutné přijmout důraznější opatření k boji proti ovlivňování výsledků zápasů, a to s pomocí nástrojů, odborných znalostí a zdrojů členských států, propojených navzájem i s EU.

| 4.5.5 | EHSV žádá členské státy, které tak zatím nečiní, aby považovaly korupci v oblasti sportu, ovlivňování výsledků zápasů a manipulaci sportovních výsledků za trestné činy a jako takové je trestaly, a vyzývá Komisi, aby se s členskými státy dohodla na společné definici těchto trestných činů. |
| --- | --- |

4.5.5

EHSV žádá členské státy, které tak zatím nečiní, aby považovaly korupci v oblasti sportu, ovlivňování výsledků zápasů a manipulaci sportovních výsledků za trestné činy a jako takové je trestaly, a vyzývá Komisi, aby se s členskými státy dohodla na společné definici těchto trestných činů.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 85.

1

(2)  COM(2011) 128 final.

2

(3)  Viz Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 85 (závěry: odstavce 1.3 a 1.6).

3

(4)  COM(2013) 45 final.

4

(5)  Systém pro výměnu informací o vnitřním trhu.

5

(6)  Závěry španělského předsednictví Rady ze dne 11. května 2010 (dokument 9495/10, není k dispozici v češtině) stanoví, že nezákonnými on-line hrami se rozumí hry poskytované bez licence nebo při nedodržování zákonů příslušné země, a proto musejí provozovatelé on-line her dodržovat zákony platné v členských státech, v nichž hry poskytují.

6

(7)  Rozsudky Soudního dvora: věc C-470/11 ze dne 19.7.2012, SIA Garkalns, nezveřejněna, odstavec 24; společné věci C-316/07, C-358/07 až C-360/07, C-409/07 a C-410/07 ze dne 8.9.2010, Stoß a další.

7

(8)  Rozsudky Soudního dvora: věc C-470/11 ze dne 19.7.2012, SIA Garkalns, odstavec 39; věc C-46/08 ze dne 8.9.2010, Carmen Media Group Ltd, odstavec 55.

8

(9)  Věc C-42/07, Liga Portuguesa de Futebol, a C-6/01, Anomar.

9

(10)  Studie o službách hazardních her na vnitřním trhu EU (Study on gambling services in the EU Internal Market) vypracovaná švýcarským institutem srovnávacího práva (Swiss Institute of Comparative Law) v roce 2006: http://ec.europa.eu/internal_market/services/docs/gambling/study1_en.pdf

10

(11)  Rozsudek ze dne 24.1.2013 ve věci C-186/11 a C-209/11, Stanleybet International Ltd a další, odstavec 47.

11

(12)  Rozsudek ve věci C-42/07 ze dne 8. září 2009, Liga Portuguesa de Futebol Profissional a další.

12

(13)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Strategie vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k bezpečnější Evropě, COM(2010) 673 final ze dne 22. listopadu 2010.

13

(14)  Alice Rap – Addiction and Lifestyles in Contemporary Europe, Reframing Addictions Project (Závislost a životní styl v moderní Evropě, projekt jiného pohledu na závislosti).

14

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/55

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Nový evropský přístup k neúspěchu v podnikání a k úpadku

COM(2012) 742 final

a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1346/2000 o úpadkovém řízení

COM(2012) 744 final – 2012/0360 (COD)

2013/C 271/10

Zpravodaj: pan ALMEIDA FREIRE

Dne 12. prosince 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Nový evropský přístup k neúspěchu v podnikání a k úpadku

COM(2012) 742 final.

Dne 15. ledna 2013 se Evropský parlament a dne 5. února 2013 Rada rozhodly, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1346/2000 o úpadkovém řízení

COM(2012) 744 final – 2012/0360 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 29. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 130 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Obecné závěry

| 1.1.1 | Evropa prochází významnou hospodářskou a sociální krizí, jejíž účinky doléhají na všechny společenské skupiny. |
| --- | --- |

1.1.1

Evropa prochází významnou hospodářskou a sociální krizí, jejíž účinky doléhají na všechny společenské skupiny.

| 1.1.2 | Usnadnění přežití podniků je jedním z opatření, které Evropská unie považuje za účelné pro další vývoj. Případy úpadku totiž mají dopad mnohem širší, než jen negativní důsledky pro dotčené podniky. Mají vliv na ekonomiku členských států celkově a zejména na občana jakožto daňového poplatníka, zaměstnance a zaměstnavatele. |
| --- | --- |

1.1.2

Usnadnění přežití podniků je jedním z opatření, které Evropská unie považuje za účelné pro další vývoj. Případy úpadku totiž mají dopad mnohem širší, než jen negativní důsledky pro dotčené podniky. Mají vliv na ekonomiku členských států celkově a zejména na občana jakožto daňového poplatníka, zaměstnance a zaměstnavatele.

| 1.1.3 | EHSV je zajedno s cíli uvedenými ve sdělení Komise, domnívá se však, že onu zmiňovanou „druhou šanci“ by měli dostat ti podnikatelé, kteří se ze svého předchozího neúspěchu poučili a jsou schopni se pustit do další činnosti na základě pozměněného podnikatelského projektu. |
| --- | --- |

1.1.3

EHSV je zajedno s cíli uvedenými ve sdělení Komise, domnívá se však, že onu zmiňovanou „druhou šanci“ by měli dostat ti podnikatelé, kteří se ze svého předchozího neúspěchu poučili a jsou schopni se pustit do další činnosti na základě pozměněného podnikatelského projektu.

| 1.1.4 | Podporuje rovněž návrh nařízení, lituje však, že není dostatečně ambiciózní. |
| --- | --- |

1.1.4

Podporuje rovněž návrh nařízení, lituje však, že není dostatečně ambiciózní.

| 1.1.5 | Zbývá totiž provést řadu úvah a přijmout konkrétní opatření pro zachování práv věřitelů, přičemž je nutné dbát na vyváženost mezi zájmy podnikatelů a pracovníků, podporovat restrukturalizaci podniků, zamezit praxi vyhledávání nejvhodnější soudní příslušnosti a zlepšit koordinaci úpadkových řízení skupin podniků. |
| --- | --- |

1.1.5

Zbývá totiž provést řadu úvah a přijmout konkrétní opatření pro zachování práv věřitelů, přičemž je nutné dbát na vyváženost mezi zájmy podnikatelů a pracovníků, podporovat restrukturalizaci podniků, zamezit praxi vyhledávání nejvhodnější soudní příslušnosti a zlepšit koordinaci úpadkových řízení skupin podniků.

1.2   Doporučení ke sdělení

| 1.2.1 | EHSV se domnívá, že předkládané úvahy týkající se podstatné harmonizace úpadkového práva podniků jsou zajímavé, s politováním však poukazuje na neexistenci účinné reakce na hospodářskou a sociální krizi, kterou procházejí evropské podniky i občané. |
| --- | --- |

1.2.1

EHSV se domnívá, že předkládané úvahy týkající se podstatné harmonizace úpadkového práva podniků jsou zajímavé, s politováním však poukazuje na neexistenci účinné reakce na hospodářskou a sociální krizi, kterou procházejí evropské podniky i občané.

| 1.2.2 | Výbor považuje za přínosnější koncept nového začátku (Fresh start) podle ústřední myšlenky amerického úpadkového práva než koncept druhé šance prosazovaný Komisí. Vyzývá rovněž k úvaze, čím může být tento koncept evropskému úpadkovému právu přínosný. |
| --- | --- |

1.2.2

Výbor považuje za přínosnější koncept nového začátku (Fresh start) podle ústřední myšlenky amerického úpadkového práva než koncept druhé šance prosazovaný Komisí. Vyzývá rovněž k úvaze, čím může být tento koncept evropskému úpadkovému právu přínosný.

| 1.2.3 | Domnívá se také, že zaměstnanci by měli být lépe chráněni a mělo by jim být přiznáno přednostní místo v pořadí pohledávek. |
| --- | --- |

1.2.3

Domnívá se také, že zaměstnanci by měli být lépe chráněni a mělo by jim být přiznáno přednostní místo v pořadí pohledávek.

| 1.2.4 | Součástí úvah musí být rovněž otázka nepřiměřené podpory podnikům v potížích. V této souvislosti EHSV zdůrazňuje, že tuto odpovědnost mohou nést i jiné osoby, nejen banka, která financuje činnost podniku. Vyzývá proto Komisi, aby tyto parametry patřičně zvážila. |
| --- | --- |

1.2.4

Součástí úvah musí být rovněž otázka nepřiměřené podpory podnikům v potížích. V této souvislosti EHSV zdůrazňuje, že tuto odpovědnost mohou nést i jiné osoby, nejen banka, která financuje činnost podniku. Vyzývá proto Komisi, aby tyto parametry patřičně zvážila.

| 1.2.5 | Výbor se domnívá, že doplnění úpadkového práva o trestní postihy není žádoucí, neboť by umocnilo soudní charakter úpadkových řízení a prodloužilo lhůty pro přezkoumání. |
| --- | --- |

1.2.5

Výbor se domnívá, že doplnění úpadkového práva o trestní postihy není žádoucí, neboť by umocnilo soudní charakter úpadkových řízení a prodloužilo lhůty pro přezkoumání.

| 1.2.6 | Výbor nepovažuje systematické využívání soudních orgánů za nejlepší řešení. Vyzývá Komisi, aby zvážila myšlenku vytvořit nové orgány ad hoc, např. s vazbou na odvětví hospodářství. Tyto orgány by uplatňovaly víceoborový přístup (zohledňující hospodářské, finanční a právní aspekty), díky čemuž by dokázaly lépe porozumět situaci podniků a nabídnout jim pomoc s řešením jejich finančních potíží. |
| --- | --- |

1.2.6

Výbor nepovažuje systematické využívání soudních orgánů za nejlepší řešení. Vyzývá Komisi, aby zvážila myšlenku vytvořit nové orgány ad hoc, např. s vazbou na odvětví hospodářství. Tyto orgány by uplatňovaly víceoborový přístup (zohledňující hospodářské, finanční a právní aspekty), díky čemuž by dokázaly lépe porozumět situaci podniků a nabídnout jim pomoc s řešením jejich finančních potíží.

| 1.2.7 | Výbor dále vyzývá Evropskou komisi, aby zohlednila návrhy týkající se harmonizace statusu správců podstaty v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 11. října 2011 (1). |
| --- | --- |

1.2.7

Výbor dále vyzývá Evropskou komisi, aby zohlednila návrhy týkající se harmonizace statusu správců podstaty v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 11. října 2011 (1).

1.3   Doporučení k návrhu nařízení

| 1.3.1 | EHSV podporuje návrh nařízení, i když se zabývá v pouze procesními pravidly a neusiluje o harmonizaci vnitrostátního práva příslušného pro případy úpadku podniků. |
| --- | --- |

1.3.1

EHSV podporuje návrh nařízení, i když se zabývá v pouze procesními pravidly a neusiluje o harmonizaci vnitrostátního práva příslušného pro případy úpadku podniků.

| 1.3.2 | Vítá zavedení povinnosti pro členské státy zlepšit pravidla pro zveřejňování informací elektronického rejstříku, příslušných soudních rozhodnutí vydaných v přeshraničních úpadkových věcech a propojení vnitrostátních insolvenčních rejstříků. |
| --- | --- |

1.3.2

Vítá zavedení povinnosti pro členské státy zlepšit pravidla pro zveřejňování informací elektronického rejstříku, příslušných soudních rozhodnutí vydaných v přeshraničních úpadkových věcech a propojení vnitrostátních insolvenčních rejstříků.

| 1.3.3 | Vyzývá nicméně Komisi, aby dbala na to, že kvůli objemu, nákladům a lhůtám potřebným pro překlad nebude docházet ke zpomalení úpadkových řízení, neboť rychlost je zárukou jejich úspěchu. |
| --- | --- |

1.3.3

Vyzývá nicméně Komisi, aby dbala na to, že kvůli objemu, nákladům a lhůtám potřebným pro překlad nebude docházet ke zpomalení úpadkových řízení, neboť rychlost je zárukou jejich úspěchu.

| 1.3.4 | Podporuje začlenění občanskoprávního řízení pro případy předlužení, toto doplnění by však nemělo vyznít v neprospěch jednotlivých dlužníků. Právo zaměřené na společnosti, jehož účelem je uspokojit požadavky obchodu, ze své podstaty nabízí menší ochranu než právo spotřebitelské. Výbor proto doporučuje Komisi, aby v tomto ohledu postupovala velmi obezřetně. |
| --- | --- |

1.3.4

Podporuje začlenění občanskoprávního řízení pro případy předlužení, toto doplnění by však nemělo vyznít v neprospěch jednotlivých dlužníků. Právo zaměřené na společnosti, jehož účelem je uspokojit požadavky obchodu, ze své podstaty nabízí menší ochranu než právo spotřebitelské. Výbor proto doporučuje Komisi, aby v tomto ohledu postupovala velmi obezřetně.

| 1.3.5 | Vyzývá také Komisi, aby dbala na to, že využívání postupu delegování pravomoci k provedení změn v přílohách nařízení zohlední článek 290 SFEU a přínos judikatury k vymezení pojmu „hlavní opatření“. |
| --- | --- |

1.3.5

Vyzývá také Komisi, aby dbala na to, že využívání postupu delegování pravomoci k provedení změn v přílohách nařízení zohlední článek 290 SFEU a přínos judikatury k vymezení pojmu „hlavní opatření“.

2.   Úvod

2.1   Cíl balíčku v oblasti úpadkového řízení

| 2.1.1 | Iniciativy obsažené v tomto legislativním balíčku jsou součástí reakce EU na hospodářskou a sociální krizi, kterou v Evropě procházejí podniky i občané. Záměrem těchto iniciativ je podpořit přežití podniků a nabídnout druhou šanci podnikatelům, kteří se dostali do platební neschopnosti. |
| --- | --- |

2.1.1

Iniciativy obsažené v tomto legislativním balíčku jsou součástí reakce EU na hospodářskou a sociální krizi, kterou v Evropě procházejí podniky i občané. Záměrem těchto iniciativ je podpořit přežití podniků a nabídnout druhou šanci podnikatelům, kteří se dostali do platební neschopnosti.

| 2.1.2 | Postup zvolený Komisí sestává ze změny nařízení Rady (ES) č.1346/2000 (2) ze dne 29. května 2000, tzv. nařízení o úpadkovém řízení, jež se v zásadě týká pravidel mezinárodního práva soukromého platných pro přeshraniční úpadková řízení, a z uspořádání konzultace na základě sdělení Nový evropský přístup k neúspěchu v podnikání a k úpadku. |
| --- | --- |

2.1.2

Postup zvolený Komisí sestává ze změny nařízení Rady (ES) č.1346/2000 (2) ze dne 29. května 2000, tzv. nařízení o úpadkovém řízení, jež se v zásadě týká pravidel mezinárodního práva soukromého platných pro přeshraniční úpadková řízení, a z uspořádání konzultace na základě sdělení Nový evropský přístup k neúspěchu v podnikání a k úpadku.

| 2.1.3 | EHSV se rozhodl vypracovat k oběma textům jedno společné stanovisko. |
| --- | --- |

2.1.3

EHSV se rozhodl vypracovat k oběma textům jedno společné stanovisko.

2.2   Návrh nařízení
   (3)

| 2.2.1 | Vzhledem k tomu, že nařízení o úpadkovém řízení ze dne 29. května 2000 bylo shledáno zastaralým a bylo v něm zjištěno pět podstatných nedostatků (4), Komise navrhuje provést přezkum tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

2.2.1

Vzhledem k tomu, že nařízení o úpadkovém řízení ze dne 29. května 2000 bylo shledáno zastaralým a bylo v něm zjištěno pět podstatných nedostatků (4), Komise navrhuje provést přezkum tohoto dokumentu.

2.3   Sdělení

| 2.3.1 | Ve sdělení se oprávněně konstatuje, že návrh nařízení ze dne 12. prosince 2012 pouze provádí aktualizaci nařízení o úpadkovém řízení ze dne 29. května 2000 a omezuje se na uznání a koordinaci pravidel pro postupy uplatňované ve vnitrostátních úpadkových věcech, aniž by se zabýval harmonizací vnitrostátního práva příslušného pro případy úpadku podniků. |
| --- | --- |

2.3.1

Ve sdělení se oprávněně konstatuje, že návrh nařízení ze dne 12. prosince 2012 pouze provádí aktualizaci nařízení o úpadkovém řízení ze dne 29. května 2000 a omezuje se na uznání a koordinaci pravidel pro postupy uplatňované ve vnitrostátních úpadkových věcech, aniž by se zabýval harmonizací vnitrostátního práva příslušného pro případy úpadku podniků.

| 2.3.2 | Sdělení se snaží tento nedostatek napravit tím, že předkládá k úvaze možná řešení pro zásadní harmonizaci úpadkového práva podniků, přičemž se zaměřuje pouze na případy přeshraničních úpadkových řízení. |
| --- | --- |

2.3.2

Sdělení se snaží tento nedostatek napravit tím, že předkládá k úvaze možná řešení pro zásadní harmonizaci úpadkového práva podniků, přičemž se zaměřuje pouze na případy přeshraničních úpadkových řízení.

3.   Obecné připomínky ke sdělení

3.1   Podstata nového přístupu

| 3.1.1 | Nový přístup je založen na přesvědčení, že je nutné podnikatelům nabízet druhou šanci a zachovat pracovní místa. |
| --- | --- |

3.1.1

Nový přístup je založen na přesvědčení, že je nutné podnikatelům nabízet druhou šanci a zachovat pracovní místa.

| 3.1.2 | EHSV zastává názor, že úpadek podniku, ostatně podobně jako založení podniku, je součástí ekonomického životního cyklu a dynamiky trhu. Bylo by proto nesprávné je považovat za zlo, kterého je třeba se za každou cenu vyvarovat. |
| --- | --- |

3.1.2

EHSV zastává názor, že úpadek podniku, ostatně podobně jako založení podniku, je součástí ekonomického životního cyklu a dynamiky trhu. Bylo by proto nesprávné je považovat za zlo, kterého je třeba se za každou cenu vyvarovat.

| 3.1.3 | Proto se EHSV domnívá, že Komisí zmiňovanou „druhou šanci“ by měli dostat ti podnikatelé, kteří se ze svého předchozího neúspěchu poučili a jsou schopni se pustit do další činnosti na základě pozměněného podnikatelského projektu. |
| --- | --- |

3.1.3

Proto se EHSV domnívá, že Komisí zmiňovanou „druhou šanci“ by měli dostat ti podnikatelé, kteří se ze svého předchozího neúspěchu poučili a jsou schopni se pustit do další činnosti na základě pozměněného podnikatelského projektu.

| 3.1.4 | Zdůrazňuje rovněž, že úpadek podniku může mít vnitřní příčiny jako špatné řízení, ale také vnější příčiny, jejichž původ je třeba hledat v přílišné a nepřizpůsobené regulaci. Proto nese určitou odpovědnost za úpadky také stát jakožto zákonodárce, ale také veřejný zadavatel v rámci veřejných zakázek (5). |
| --- | --- |

3.1.4

Zdůrazňuje rovněž, že úpadek podniku může mít vnitřní příčiny jako špatné řízení, ale také vnější příčiny, jejichž původ je třeba hledat v přílišné a nepřizpůsobené regulaci. Proto nese určitou odpovědnost za úpadky také stát jakožto zákonodárce, ale také veřejný zadavatel v rámci veřejných zakázek (5).

| 3.1.5 | EHSV považuje za přínosnější koncept nového začátku (Fresh start) podle ústřední myšlenky amerického úpadkového práva (6) než koncept druhé šance prosazovaný Komisí. Koncept nového začátku, jenž je ve velké míře konceptem kulturním a nikoli právním, vychází z předpokladu, že dlužník může být za určitých okolností zbaven osobní odpovědnosti za své dluhy. Tím se přeskočí etapa, v níž by došlo k soudnímu rozhodnutí o úpadku, a dlužník může začít nový projekt, aniž by byl označen za úpadce. |
| --- | --- |

3.1.5

EHSV považuje za přínosnější koncept nového začátku (Fresh start) podle ústřední myšlenky amerického úpadkového práva (6) než koncept druhé šance prosazovaný Komisí. Koncept nového začátku, jenž je ve velké míře konceptem kulturním a nikoli právním, vychází z předpokladu, že dlužník může být za určitých okolností zbaven osobní odpovědnosti za své dluhy. Tím se přeskočí etapa, v níž by došlo k soudnímu rozhodnutí o úpadku, a dlužník může začít nový projekt, aniž by byl označen za úpadce.

| 3.1.6 | Ze sdělení lze naopak usuzovat, že podstatou druhé šance je pokračování činnosti. EHSV však zastává názor, že by bylo kontraproduktivní uměle udržovat podniky v hospodářské struktuře v původní podobě a poskytnout jim druhou šanci, když zkušenosti prokázaly, že zvolený model nebyl životaschopný. |
| --- | --- |

3.1.6

Ze sdělení lze naopak usuzovat, že podstatou druhé šance je pokračování činnosti. EHSV však zastává názor, že by bylo kontraproduktivní uměle udržovat podniky v hospodářské struktuře v původní podobě a poskytnout jim druhou šanci, když zkušenosti prokázaly, že zvolený model nebyl životaschopný.

| 3.1.7 | Tento postup by oslabil důvěru věřitelů a dodavatelů a v konečném důsledku by narušil zdravou hospodářskou soutěž mezi hospodářskými subjekty. |
| --- | --- |

3.1.7

Tento postup by oslabil důvěru věřitelů a dodavatelů a v konečném důsledku by narušil zdravou hospodářskou soutěž mezi hospodářskými subjekty.

3.2   EHSV podporuje americký přístup k úpadkovému právu a je toho názoru, že k posouzení možnosti nového začátku by mělo dojít ještě předtím, než je záležitost předložena soudu.

4.   Konkrétní připomínky ke sdělení

4.1   Účinná harmonizace

| 4.1.1 | Různé vnitrostátní úpravy v oblasti úpadkového řízení představují zejména pro společnosti s přeshraničním působením zdroj konkurenčních znevýhodnění, jež by mohly zbrzdit hospodářskou obnovu. |
| --- | --- |

4.1.1

Různé vnitrostátní úpravy v oblasti úpadkového řízení představují zejména pro společnosti s přeshraničním působením zdroj konkurenčních znevýhodnění, jež by mohly zbrzdit hospodářskou obnovu.

| 4.1.2 | Tyto rozdíly jsou podnětem k vyhledávání nejvhodnější soudní příslušnosti, což v konečném důsledku vede k oslabení vnitřního trhu. |
| --- | --- |

4.1.2

Tyto rozdíly jsou podnětem k vyhledávání nejvhodnější soudní příslušnosti, což v konečném důsledku vede k oslabení vnitřního trhu.

| 4.1.3 | EHSV se proto připojuje k Evropskému parlamentu (7), který vyzval k harmonizaci určitých oblastí úpadkového práva. |
| --- | --- |

4.1.3

EHSV se proto připojuje k Evropskému parlamentu (7), který vyzval k harmonizaci určitých oblastí úpadkového práva.

| 4.1.4 | Stejně jako EP žádá Komisi, aby na základě článku 50, čl. 81 odst. 2 nebo článku 114 SFEU předložila jeden či více legislativních návrhů směřujících ke skutečnému evropskému rámci pro úpadek společností a neomezila se pouze na prostá procesní pravidla mezinárodního práva soukromého. |
| --- | --- |

4.1.4

Stejně jako EP žádá Komisi, aby na základě článku 50, čl. 81 odst. 2 nebo článku 114 SFEU předložila jeden či více legislativních návrhů směřujících ke skutečnému evropskému rámci pro úpadek společností a neomezila se pouze na prostá procesní pravidla mezinárodního práva soukromého.

| 4.1.5 | Případy úpadku totiž mají dopad mnohem širší, než jen negativní důsledky pro dotčené podniky. Mají vliv na ekonomiku členských států celkově a zejména na občana jakožto daňového poplatníka, zaměstnance a zaměstnavatele. |
| --- | --- |

4.1.5

Případy úpadku totiž mají dopad mnohem širší, než jen negativní důsledky pro dotčené podniky. Mají vliv na ekonomiku členských států celkově a zejména na občana jakožto daňového poplatníka, zaměstnance a zaměstnavatele.

4.2   Zachování práv věřitelů

| 4.2.1 | Cílem kolektivních řízení, jež byla původně zaměřena pouze na uspokojování nároků věřitelů, se postupně stala snaha o dlouhodobé udržení podniku, zachování pracovních míst a vyrovnání pasiv. Poslední dobou v Evropě převládá legislativní tendence předcházet problémům podniků ještě před pozastavením plateb. |
| --- | --- |

4.2.1

Cílem kolektivních řízení, jež byla původně zaměřena pouze na uspokojování nároků věřitelů, se postupně stala snaha o dlouhodobé udržení podniku, zachování pracovních míst a vyrovnání pasiv. Poslední dobou v Evropě převládá legislativní tendence předcházet problémům podniků ještě před pozastavením plateb.

| 4.2.2 | Zahájení kolektivního řízení s dlužníkem je z pohledu věřitele obávanou záležitostí, neboť není jisté, zda bude moci získat dlužné částky nazpět. První frustrace spočívá v tom, že zahájení kolektivního řízení často implikuje zákaz stíhat dlužníka v souvislosti s veškerými dluhy vzniklými před rozsudkem o zahájení a pozastavuje již probíhající stíhání. Každý věřitel se tedy musí přihlásit se svým dluhem v zákonné lhůtě (8). |
| --- | --- |

4.2.2

Zahájení kolektivního řízení s dlužníkem je z pohledu věřitele obávanou záležitostí, neboť není jisté, zda bude moci získat dlužné částky nazpět. První frustrace spočívá v tom, že zahájení kolektivního řízení často implikuje zákaz stíhat dlužníka v souvislosti s veškerými dluhy vzniklými před rozsudkem o zahájení a pozastavuje již probíhající stíhání. Každý věřitel se tedy musí přihlásit se svým dluhem v zákonné lhůtě (8).

| 4.2.3 | Druhá frustrace věřitele se projeví v případě nedostatku aktiv. V praxi bývá věřitelům v průběhu kolektivního řízení často nabídnuta možnost vybrat si mezi okamžitou platbou, která znamená zřeknutí se nezanedbatelné části jejich pohledávky, a rozložením dluhu na určité období. |
| --- | --- |

4.2.3

Druhá frustrace věřitele se projeví v případě nedostatku aktiv. V praxi bývá věřitelům v průběhu kolektivního řízení často nabídnuta možnost vybrat si mezi okamžitou platbou, která znamená zřeknutí se nezanedbatelné části jejich pohledávky, a rozložením dluhu na určité období.

| 4.2.4 | Z pohledu věřitele je tedy optimálním řešením zabránit veškeré možnosti úpadku, kupříkladu zabezpečením určitých operací při uzavírání smlouvy, požadováním složení záruky třetí stranou (9) nebo požadováním záruk, zástav nebo hypoték na majetek podniku (10). |
| --- | --- |

4.2.4

Z pohledu věřitele je tedy optimálním řešením zabránit veškeré možnosti úpadku, kupříkladu zabezpečením určitých operací při uzavírání smlouvy, požadováním složení záruky třetí stranou (9) nebo požadováním záruk, zástav nebo hypoték na majetek podniku (10).

4.3   Lepší zacházení se zaměstnanci při úpadkových řízeních

| 4.3.1 | V případě úpadku podniku jsou zaměstnanci první obětí. Jejich platy nejsou před předložením bilance ještě zaplaceny a jejich osobní finanční situace je v tomto období nejistoty těžká. |
| --- | --- |

4.3.1

V případě úpadku podniku jsou zaměstnanci první obětí. Jejich platy nejsou před předložením bilance ještě zaplaceny a jejich osobní finanční situace je v tomto období nejistoty těžká.

| 4.3.2 | Zahájení kolektivního řízení často vede k tomu, že je z řad zaměstnanců zvolen zástupce, jehož úkolem je ověřovat informace týkající se mzdových pohledávek. Spolu s obvyklými orgány zastupujícími zaměstnance v podniku tento zástupce zajišťuje tok informací mezi zaměstnanci, soudem a stranami řízení. |
| --- | --- |

4.3.2

Zahájení kolektivního řízení často vede k tomu, že je z řad zaměstnanců zvolen zástupce, jehož úkolem je ověřovat informace týkající se mzdových pohledávek. Spolu s obvyklými orgány zastupujícími zaměstnance v podniku tento zástupce zajišťuje tok informací mezi zaměstnanci, soudem a stranami řízení.

| 4.3.3 | Částky dlužené zaměstnancům před zahájením kolektivního řízení musí být zahrnuty do pasiv podniku. Toto opatření obecného charakteru je však ve skutečnosti velmi nejasné z důvodu rozdílů mezi právními předpisy a praxí v členských státech. Chybějící harmonizace, co se týče pořadí věřitelů, činí tedy výsledek kolektivních řízení z pohledu zaměstnanců velmi nejistý. |
| --- | --- |

4.3.3

Částky dlužené zaměstnancům před zahájením kolektivního řízení musí být zahrnuty do pasiv podniku. Toto opatření obecného charakteru je však ve skutečnosti velmi nejasné z důvodu rozdílů mezi právními předpisy a praxí v členských státech. Chybějící harmonizace, co se týče pořadí věřitelů, činí tedy výsledek kolektivních řízení z pohledu zaměstnanců velmi nejistý.

| 4.3.4 | EHSV se domnívá, že zaměstnanci by měli být lépe chráněni tím, že jim bude přiznáno přednostní místo v pořadí pohledávek, a proto považuje možnou evropskou harmonizaci této ochrany za žádoucí. |
| --- | --- |

4.3.4

EHSV se domnívá, že zaměstnanci by měli být lépe chráněni tím, že jim bude přiznáno přednostní místo v pořadí pohledávek, a proto považuje možnou evropskou harmonizaci této ochrany za žádoucí.

4.4   Zamezení nepřiměřené pomoci upadajícím společnostem

| 4.4.1 | Obchodní postupy některých finančních institucí mohou mít za následek podporu společností, jejichž situace je nenapravitelně poškozena. Tímto chováním vytvářejí zdání solventnosti dané společnosti, což narušuje zdravou hospodářskou soutěž na trhu a poškozuje dobrou pověst bankovního sektoru. |
| --- | --- |

4.4.1

Obchodní postupy některých finančních institucí mohou mít za následek podporu společností, jejichž situace je nenapravitelně poškozena. Tímto chováním vytvářejí zdání solventnosti dané společnosti, což narušuje zdravou hospodářskou soutěž na trhu a poškozuje dobrou pověst bankovního sektoru.

| 4.4.2 | EHSV zdůrazňuje, že v některých případech mohou odpovědnost za nespravedlivou podporu nést vedle banky i jiné osoby včetně státu. Soudci vnitrostátní úrovně ostatně zastávají názor, že někteří dodavatelé nebo klienti společnosti mohou rovněž nést odpovědnost v případě, že svým jednáním nespravedlivě podporují činnost společnosti, o níž vědí, že její situace je nenapravitelně poškozena. |
| --- | --- |

4.4.2

EHSV zdůrazňuje, že v některých případech mohou odpovědnost za nespravedlivou podporu nést vedle banky i jiné osoby včetně státu. Soudci vnitrostátní úrovně ostatně zastávají názor, že někteří dodavatelé nebo klienti společnosti mohou rovněž nést odpovědnost v případě, že svým jednáním nespravedlivě podporují činnost společnosti, o níž vědí, že její situace je nenapravitelně poškozena.

| 4.4.3 | Tyto parametry by měly být při harmonizaci úpadkového práva podniků rovněž patřičně zohledněny. |
| --- | --- |

4.4.3

Tyto parametry by měly být při harmonizaci úpadkového práva podniků rovněž patřičně zohledněny.

4.5   Zvláštní případ podvodných úpadků

| 4.5.1 | Většina úpadků společností je způsobena objektivními příčinami, aniž by došlo jakémukoli podvodnému chování ze strany příslušných vedoucích pracovníků. |
| --- | --- |

4.5.1

Většina úpadků společností je způsobena objektivními příčinami, aniž by došlo jakémukoli podvodnému chování ze strany příslušných vedoucích pracovníků.

| 4.5.2 | Jev podvodných úpadků však přesto nesmí být opomíjen. Komise na něj také ve sdělení upozorňuje (11) a navrhuje rozlišovat mezi čestným a nečestným úpadkem. Podle Komise by úmyslné nebo nezodpovědné nedodržení právních povinností ze strany dlužníka mohlo mít za následek občanskoprávní postih či případně trestněprávní odpovědnost. Z toho důvodu by v případě čestného úpadku měly být uplatňovány postupy zrychleného řízení. |
| --- | --- |

4.5.2

Jev podvodných úpadků však přesto nesmí být opomíjen. Komise na něj také ve sdělení upozorňuje (11) a navrhuje rozlišovat mezi čestným a nečestným úpadkem. Podle Komise by úmyslné nebo nezodpovědné nedodržení právních povinností ze strany dlužníka mohlo mít za následek občanskoprávní postih či případně trestněprávní odpovědnost. Z toho důvodu by v případě čestného úpadku měly být uplatňovány postupy zrychleného řízení.

| 4.5.3 | EHSV je přesvědčen, že by bylo vhodné sjednotit dobu na oddlužení a rozumně ji zkrátit, a to zejména v zájmu zaměstnanců, avšak má i nadále pochyby, co se týče rozlišování konkursních řízení na základě čestného či nečestného chování vedoucích pracovníků, neboť by to umocnilo soudní charakter úpadkových řízení, dodalo jim trestněprávní povahy a prodloužilo lhůty pro přezkoumání. |
| --- | --- |

4.5.3

EHSV je přesvědčen, že by bylo vhodné sjednotit dobu na oddlužení a rozumně ji zkrátit, a to zejména v zájmu zaměstnanců, avšak má i nadále pochyby, co se týče rozlišování konkursních řízení na základě čestného či nečestného chování vedoucích pracovníků, neboť by to umocnilo soudní charakter úpadkových řízení, dodalo jim trestněprávní povahy a prodloužilo lhůty pro přezkoumání.

| 4.5.4 | Doplnění úpadkového práva o trestní postihy není žádoucí. Podle názoru EHSV by posouzení podvodné povahy úpadku mělo probíhat samostatným postupem odděleně od úpadkového řízení. |
| --- | --- |

4.5.4

Doplnění úpadkového práva o trestní postihy není žádoucí. Podle názoru EHSV by posouzení podvodné povahy úpadku mělo probíhat samostatným postupem odděleně od úpadkového řízení.

5.   Obecné připomínky k návrhu nařízení

| 5.1 | EHSV vítá rozšíření oblasti působnosti nařízení o hybridní a předúpadková řízení, řízení o oddlužení a úpadková řízení pro fyzické osoby. |
| --- | --- |

5.1

EHSV vítá rozšíření oblasti působnosti nařízení o hybridní a předúpadková řízení, řízení o oddlužení a úpadková řízení pro fyzické osoby.

| 5.2 | Oceňuje rovněž ujasnění okolností, za kterých lze vyvrátit domněnku, že se středisko HZ (místo, kde jsou soustředěny hlavní zájmy dlužníka) právnické osoby nachází v místě sídla. |
| --- | --- |

5.2

Oceňuje rovněž ujasnění okolností, za kterých lze vyvrátit domněnku, že se středisko HZ (místo, kde jsou soustředěny hlavní zájmy dlužníka) právnické osoby nachází v místě sídla.

| 5.3 | Za přínosné také považuje zlepšení procesního režimu spočívající v přesnějším vymezení pole působnosti příslušného soudu pro žaloby, které přímo vyplývají z úpadkového řízení nebo s nimi úzce souvisí, jako jsou vylučovací žaloby. |
| --- | --- |

5.3

Za přínosné také považuje zlepšení procesního režimu spočívající v přesnějším vymezení pole působnosti příslušného soudu pro žaloby, které přímo vyplývají z úpadkového řízení nebo s nimi úzce souvisí, jako jsou vylučovací žaloby.

| 5.4 | Skutečnost, že vedlejší řízení již nutně nemusí být řízením likvidačním a že jeho zahájení může být odmítnuto v případě, že není nutné k ochraně zájmů místních věřitelů, rovněž přispívá ke zlepšení nařízení, stejně jako rozšíření spolupráce mezi hlavním a vedlejším řízením. |
| --- | --- |

5.4

Skutečnost, že vedlejší řízení již nutně nemusí být řízením likvidačním a že jeho zahájení může být odmítnuto v případě, že není nutné k ochraně zájmů místních věřitelů, rovněž přispívá ke zlepšení nařízení, stejně jako rozšíření spolupráce mezi hlavním a vedlejším řízením.

| 5.5 | Další zajímavou myšlenkou je zavedení povinnosti pro členské státy zlepšit pravidla pro zveřejňování informací prostřednictvím veřejně přístupného elektronického rejstříku o příslušných soudních rozhodnutích vydaných v přeshraničních úpadkových věcech a propojení vnitrostátních insolvenčních rejstříků. |
| --- | --- |

5.5

Další zajímavou myšlenkou je zavedení povinnosti pro členské státy zlepšit pravidla pro zveřejňování informací prostřednictvím veřejně přístupného elektronického rejstříku o příslušných soudních rozhodnutích vydaných v přeshraničních úpadkových věcech a propojení vnitrostátních insolvenčních rejstříků.

| 5.6 | EHSV si nicméně klade otázky ohledně objemu, nákladů a lhůt potřebných pro překlad a připomíná, že rychlost je nezbytným předpokladem úspěchu řízení. |
| --- | --- |

5.6

EHSV si nicméně klade otázky ohledně objemu, nákladů a lhůt potřebných pro překlad a připomíná, že rychlost je nezbytným předpokladem úspěchu řízení.

| 5.7 | Oceňuje také, že soudním orgánům a správcům podstaty je uložena povinnost spolupracovat v úpadkových řízeních, která se týkají členů stejné skupiny podniků, neboť správcům podstaty dává prostředky k dosažení větší účinnosti. |
| --- | --- |

5.7

Oceňuje také, že soudním orgánům a správcům podstaty je uložena povinnost spolupracovat v úpadkových řízeních, která se týkají členů stejné skupiny podniků, neboť správcům podstaty dává prostředky k dosažení větší účinnosti.

6.   Konkrétní připomínky k návrhu nařízení

| 6.1 | EHSV si klade otázku ohledně koordinace mezi nařízením (ES) č. 1215/2012 (12) ze dne 12. prosince 2012, které má nahradit nařízení (ES) č. 44/2001 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech v Evropské unii, tzv. „nařízení Brusel I“. Není mu zřejmé, zda bod 6 odůvodnění uvedený v návrhu nařízení o úpadkovém řízení dostatečně ujasňuje kritérium rozdělení působností vyplývající z judikatury ve věci Gourdain (13). Tato judikatura totiž zřejmě nabízí restriktivní interpretaci, zatímco některé žaloby podané v kontextu nařízení Brusel I mají pro úpadkové řízení rozhodující význam. Kupříkladu případné uplatnění doložky výhrady vlastnictví je rozhodující pro stanovení rozsahu aktiv dlužníka. Vzhledem ke stanovenému cíli záchrany podniků v potížích je v sázce hodně, neboť obnova aktiv je klíčovým aspektem úspěšné záchrany podniků v potížích. |
| --- | --- |

6.1

EHSV si klade otázku ohledně koordinace mezi nařízením (ES) č. 1215/2012 (12) ze dne 12. prosince 2012, které má nahradit nařízení (ES) č. 44/2001 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech v Evropské unii, tzv. „nařízení Brusel I“. Není mu zřejmé, zda bod 6 odůvodnění uvedený v návrhu nařízení o úpadkovém řízení dostatečně ujasňuje kritérium rozdělení působností vyplývající z judikatury ve věci Gourdain (13). Tato judikatura totiž zřejmě nabízí restriktivní interpretaci, zatímco některé žaloby podané v kontextu nařízení Brusel I mají pro úpadkové řízení rozhodující význam. Kupříkladu případné uplatnění doložky výhrady vlastnictví je rozhodující pro stanovení rozsahu aktiv dlužníka. Vzhledem ke stanovenému cíli záchrany podniků v potížích je v sázce hodně, neboť obnova aktiv je klíčovým aspektem úspěšné záchrany podniků v potížích.

| 6.2 | Co se týče spolupráce mezi správci podstaty, Komise mohla navrhnout změnu článku 31 v tom smyslu, že by více vybízela k přijetí protokolů o dohodě mezi správci podstaty. Různé statusy správců podstaty v jednotlivých členských státech jsou totiž překážkou jejich profesní spolupráce. |
| --- | --- |

6.2

Co se týče spolupráce mezi správci podstaty, Komise mohla navrhnout změnu článku 31 v tom smyslu, že by více vybízela k přijetí protokolů o dohodě mezi správci podstaty. Různé statusy správců podstaty v jednotlivých členských státech jsou totiž překážkou jejich profesní spolupráce.

| 6.3 | Výměny mezi správci podstaty a soudními orgány by se v prvé řadě měly týkat inventarizace, pasiv dlužníka, přihlašování a ověřování pohledávek a také koordinovaného kolektivního vyrovnání pohledávek uvedených ve vyjednaných plánech. |
| --- | --- |

6.3

Výměny mezi správci podstaty a soudními orgány by se v prvé řadě měly týkat inventarizace, pasiv dlužníka, přihlašování a ověřování pohledávek a také koordinovaného kolektivního vyrovnání pohledávek uvedených ve vyjednaných plánech.

| 6.4 | EHSV dále zdůrazňuje, že Komise hodlá využívat postup delegování pravomoci k provádění změn v přílohách nařízení, přičemž se však zřejmě jedná o opatření zásadního významu, k nimž patří pojem kolektivní postup či seznam osob jednajících jako správce podstaty. |
| --- | --- |

6.4

EHSV dále zdůrazňuje, že Komise hodlá využívat postup delegování pravomoci k provádění změn v přílohách nařízení, přičemž se však zřejmě jedná o opatření zásadního významu, k nimž patří pojem kolektivní postup či seznam osob jednajících jako správce podstaty.

7.   Konkrétní připomínky k hmotnému právu úpadkovému

| 7.1 | Kritéria platební neschopnosti by měla být sjednocena. V některých členských státech totiž úpadkové řízení připadá v úvahu pouze tehdy, když byla prokázána platební neschopnost dlužníka, zatímco v jiných členských státech je dostatečným kritériem již „pravděpodobnost platební neschopnosti v blízké budoucnosti“. |
| --- | --- |

7.1

Kritéria platební neschopnosti by měla být sjednocena. V některých členských státech totiž úpadkové řízení připadá v úvahu pouze tehdy, když byla prokázána platební neschopnost dlužníka, zatímco v jiných členských státech je dostatečným kritériem již „pravděpodobnost platební neschopnosti v blízké budoucnosti“.

| 7.2 | Díky těmto rozdílům vzkvétá vyhledávání nejvhodnější soudní příslušnosti, a měly by tudíž být zrušeny. |
| --- | --- |

7.2

Díky těmto rozdílům vzkvétá vyhledávání nejvhodnější soudní příslušnosti, a měly by tudíž být zrušeny.

| 7.3 | Naléhavá potřeba právní jistoty vyžaduje rovněž harmonizaci pravidel pro přihlašování pohledávky. |
| --- | --- |

7.3

Naléhavá potřeba právní jistoty vyžaduje rovněž harmonizaci pravidel pro přihlašování pohledávky.

8.   Začlenění občanskoprávního řízení pro případy předlužení

| 8.1 | EHSV podporuje tento návrh Komise obsažený v novém bodě odůvodnění 9 (14). |
| --- | --- |

8.1

EHSV podporuje tento návrh Komise obsažený v novém bodě odůvodnění 9 (14).

| 8.2 | Znění bodů odůvodnění 9 a 10 nařízení o úpadkovém řízení ze dne 29. května 2000 to snadno umožňuje (15). |
| --- | --- |

8.2

Znění bodů odůvodnění 9 a 10 nařízení o úpadkovém řízení ze dne 29. května 2000 to snadno umožňuje (15).

| 8.3 | Toto začlenění by však nemělo vyznít v neprospěch jednotlivých dlužníků. Právo zaměřené na společnosti, jehož účelem je uspokojit požadavky obchodu, ze své podstaty nabízí menší ochranu než právo spotřebitelské. EHSV proto vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu postupovala velmi obezřetně. |
| --- | --- |

8.3

Toto začlenění by však nemělo vyznít v neprospěch jednotlivých dlužníků. Právo zaměřené na společnosti, jehož účelem je uspokojit požadavky obchodu, ze své podstaty nabízí menší ochranu než právo spotřebitelské. EHSV proto vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu postupovala velmi obezřetně.

| 8.4 | Vyzývá Komisi také k tomu, aby zvážila harmonizaci úpadkového práva soukromých osob a zohlednila přitom zájmy spotřebitelů. |
| --- | --- |

8.4

Vyzývá Komisi také k tomu, aby zvážila harmonizaci úpadkového práva soukromých osob a zohlednila přitom zájmy spotřebitelů.

9.   Harmonizace statusu a pravomocí správců podstaty

| 9.1 | Rozdíly v úpravě statusu a pravomocí správců podstaty v jednotlivých členských státech narušují řádné fungování vnitřního trhu tím, že komplikují přeshraniční úpadková řízení (16). |
| --- | --- |

9.1

Rozdíly v úpravě statusu a pravomocí správců podstaty v jednotlivých členských státech narušují řádné fungování vnitřního trhu tím, že komplikují přeshraniční úpadková řízení (16).

| 9.2 | V zájmu podniků a obnovy hospodářského růstu je třeba rychle uskutečnit harmonizaci obecných aspektů týkajících se požadavků na kvalifikaci a činnost správce podstaty. EHSV se připojuje k Evropskému parlamentu (17) a vyslovuje tato doporučení:






  — | správce podstaty musí být držitelem oprávnění uděleného příslušným orgánem členského státu nebo jej musí jmenovat příslušný soud členského státu, musí být bezúhonné pověsti a mít potřebné vzdělání pro výkon svých úkolů; |
| --- | --- | --- |

9.2

V zájmu podniků a obnovy hospodářského růstu je třeba rychle uskutečnit harmonizaci obecných aspektů týkajících se požadavků na kvalifikaci a činnost správce podstaty. EHSV se připojuje k Evropskému parlamentu (17) a vyslovuje tato doporučení:

—

správce podstaty musí být držitelem oprávnění uděleného příslušným orgánem členského státu nebo jej musí jmenovat příslušný soud členského státu, musí být bezúhonné pověsti a mít potřebné vzdělání pro výkon svých úkolů;

| — | správce podstaty musí mít schopnosti a kvalifikaci pro posouzení zadluženého subjektu a převzetí vedoucích funkcí ve společnosti; |
| --- | --- |

—

správce podstaty musí mít schopnosti a kvalifikaci pro posouzení zadluženého subjektu a převzetí vedoucích funkcí ve společnosti;

| — | správce podstaty musí být oprávněn použít vhodné prioritní postupy pro získání částek splatných vůči podniku nad rámec uspokojení věřitelů a jako alternativu k převedení pohledávek; |
| --- | --- |

—

správce podstaty musí být oprávněn použít vhodné prioritní postupy pro získání částek splatných vůči podniku nad rámec uspokojení věřitelů a jako alternativu k převedení pohledávek;

| — | správce podstaty nesmí mít žádný vztah k věřitelům ani jiným subjektům, které mají na úpadkovém řízení zájem; |
| --- | --- |

—

správce podstaty nesmí mít žádný vztah k věřitelům ani jiným subjektům, které mají na úpadkovém řízení zájem;

| — | v případě střetu zájmů se správce podstaty musí své funkce vzdát. |
| --- | --- |

—

v případě střetu zájmů se správce podstaty musí své funkce vzdát.

| 9.3 | Komise by se tedy neměla omezit na stanovení postupu a popsání spolupráce mezi správcem podstaty v hlavním řízení a správcem podstaty ve vedlejším řízení, což činí v článku 31 návrhu nařízení, ale měla by být ambicióznější. |
| --- | --- |

9.3

Komise by se tedy neměla omezit na stanovení postupu a popsání spolupráce mezi správcem podstaty v hlavním řízení a správcem podstaty ve vedlejším řízení, což činí v článku 31 návrhu nařízení, ale měla by být ambicióznější.

10.   Rozvoj mimosoudního vyrovnání, jež podpoří společnosti a poskytne jim účinný rámec

| 10.1 | Podporou vyjednávacích řízení by bylo možné urychlit plány na restrukturalizaci podniků a zvýšit jejich účinnost. |
| --- | --- |

10.1

Podporou vyjednávacích řízení by bylo možné urychlit plány na restrukturalizaci podniků a zvýšit jejich účinnost.

| 10.2 | Jejich průměrná délka a míra úspěchu běžně dosahovaná v Evropské unii jsou navíc dobrým argumentem pro přijetí tohoto přístupu. |
| --- | --- |

10.2

Jejich průměrná délka a míra úspěchu běžně dosahovaná v Evropské unii jsou navíc dobrým argumentem pro přijetí tohoto přístupu.

| 10.3 | EHSV kromě toho není přesvědčen, že by systematické využívání soudních orgánů bylo nutně nejlepším řešením.
  Podporuje proto myšlenku vytvořit nové orgány ad hoc, např. s vazbou na odvětví hospodářství, které budou uplatňovat víceoborový přístup (zohledňující hospodářské, finanční a právní aspekty), díky čemuž dokáží rychleji pomáhat podnikům s řešením jejich finančních potíží. |
| --- | --- |

10.3

EHSV kromě toho není přesvědčen, že by systematické využívání soudních orgánů bylo nutně nejlepším řešením.

Podporuje proto myšlenku vytvořit nové orgány ad hoc, např. s vazbou na odvětví hospodářství, které budou uplatňovat víceoborový přístup (zohledňující hospodářské, finanční a právní aspekty), díky čemuž dokáží rychleji pomáhat podnikům s řešením jejich finančních potíží.

| 10.4 | Tento systém, který již v několika zemích existuje, by mohl být rozšířen na další členské státy. |
| --- | --- |

10.4

Tento systém, který již v několika zemích existuje, by mohl být rozšířen na další členské státy.

| 10.5 | Pro posouzení účinnosti zavedeného systému by bylo by užitečné, aby Komise pravidelně zveřejňovala statistiky o případech úpadku řešených v kontextu nařízení o úpadkovém řízení. |
| --- | --- |

10.5

Pro posouzení účinnosti zavedeného systému by bylo by užitečné, aby Komise pravidelně zveřejňovala statistiky o případech úpadku řešených v kontextu nařízení o úpadkovém řízení.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. listopadu 2011, 2011/2006(INI).

1

(2)  Úř. věst. L 160, 30.6.2000, s. 1 a Úř. věst. C 75, 15.3.2000, s. 1. Pozn. překl.: tato stanoviska nejsou k dispozici v češtině.

2

(3)  COM(2012) 744 final ze dne 12.12.2012.

3

(4)

4

| — | příliš omezená oblast působnosti; |
| --- | --- |

—

příliš omezená oblast působnosti;

| — | přetrvávání praxe vyhledávání nejvhodnější soudní příslušnosti (forum shopping) v důsledku nejednotného uplatňování pojmu „místo, kde jsou soustředěny hlavní zájmy dlužníka“; |
| --- | --- |

—

přetrvávání praxe vyhledávání nejvhodnější soudní příslušnosti (forum shopping) v důsledku nejednotného uplatňování pojmu „místo, kde jsou soustředěny hlavní zájmy dlužníka“;

| — | chybějící koordinace mezi hlavním a vedlejším úpadkovým řízením; |
| --- | --- |

—

chybějící koordinace mezi hlavním a vedlejším úpadkovým řízením;

| — | nedostatek informací o úpadkovém řízení; |
| --- | --- |

—

nedostatek informací o úpadkovém řízení;

| — | právní vakuum, co se týče úpadku mezinárodních skupin společností; |
| --- | --- |

—

právní vakuum, co se týče úpadku mezinárodních skupin společností;

| — | Komise vychází ze 134 odpovědí, které obdržela na veřejnou konzultaci zahájenou dne 29. března 2012, ze závěrů srovnávací právní studie, kterou uskutečnily univerzity v Heidelbergu a ve Vídni, a rovněž z analýzy dopadu vyhodnocující různé scénáře možných reforem a navrhuje napravit pět výše uvedených nedostatků návrhem nařízení Rady o úpadkovém řízení. |
| --- | --- |

—

Komise vychází ze 134 odpovědí, které obdržela na veřejnou konzultaci zahájenou dne 29. března 2012, ze závěrů srovnávací právní studie, kterou uskutečnily univerzity v Heidelbergu a ve Vídni, a rovněž z analýzy dopadu vyhodnocující různé scénáře možných reforem a navrhuje napravit pět výše uvedených nedostatků návrhem nařízení Rady o úpadkovém řízení.

(5)  Kupříkladu pravidla týkající se bezpečnosti či životního prostředí, jež jsou podle nich svou povahou zcela legitimní, mohou narušovat fungování podniků. Platební lhůty, které v rámci veřejných zakázek uplatňuje veřejný zadavatel, také ztěžují problémy podniků.

5

(6)  Thomas H. Jackson,The Fresh-Start Policy, Bankruptcy Law, 98 Harv. L. Rev. 1393 (1985); Charles Jordan Tabb, The Scope of the Fresh Start in Bankruptcy: Collateral Conversions and the Dischargeability Debate, 59 Geo. Wash. L. Rev. 56 (1990).

6

(7)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. listopadu 2011, 2011/2006(INI).

7

(8)  Přihlášení dluhů se vztahuje nejen na dluhy již splatné, nebo jejichž doba splatnosti se blíží, vzniklé před zahájením řízení, ale také na některé dluhy vzniklé později, které však souvisejí se službami poskytnutými přede dnem rozsudku o zahájení řízení nebo nejsou považovány za nutné pro další postup řízení.

8

(9)  Bankou nebo vedoucím pracovníkem.

9

(10)  Movitý majetek, goodwill, ochranné známky apod.

10

(11)  Bod 3.1: Druhá šance pro čestné úpadce, COM(2012) 742 final.

11

(12)  Vstup nařízení v platnost je odložen na 10. ledna 2015, zejména s cílem poskytnout členským státům čas k přizpůsobení jejich procedurálních náležitostí v závislosti na zrušení řízení o prohlášení vykonatelnosti.

12

(13)  Soudní dvůr Evropských společenství, věc Gourdain vs/Nadler, 22. února 1979.

13

(14)  Bod odůvodnění 9: „toto nařízení by se mělo vztahovat na úpadková řízení (...) bez ohledu na to, zda dlužníkem je fyzická nebo právnická osoba, podnikatel či jednotlivec.“

14

(15)  Kromě toho právo některých členských států tuto otázku již upravuje. V Belgii se postup kolektivního vyrovnání dluhů vztahuje také na spotřebitele (zákon ze dne 5. července 1988). V Německu se nerozlišuje mezi řízením vedeným s obchodníky a řízením vedeným se soukromými osobami (zákon ze dne 5. října 1994).

15

(16)  V různých členských státech totiž může být správcem podstaty úředník nebo soukromá osoba schválená státem, ale placená věřiteli.

16

(17)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. října 2011 obsahující doporučení Komisi k úpadkovým řízením v kontextu práva obchodních společností EU (2011/2006(INI)).

17

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/61

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Ochrana podniků před klamavými marketingovými praktikami a zajištění účinného prosazování práva – Revize směrnice 2006/114/ES o klamavé a srovnávací reklamě

COM(2012) 702 final

2013/C 271/11

Zpravodaj: pan Jorge PEGADO LIZ

Dne 19. února 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Ochrana podniků před klamavými marketingovými praktikami a zajištění účinného prosazování práva – Revize směrnice 2006/114/ES o klamavé a srovnávací reklamě

COM(2012) 702 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 29. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května) přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 129 hlasy pro, 8 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV se domnívá, že sdělení, jež je předmětem tohoto stanoviska a které vítá, si – stejně jako jeho záměry – zaslouží zvláštní pozornost a úvahu. |
| --- | --- |

1.1

EHSV se domnívá, že sdělení, jež je předmětem tohoto stanoviska a které vítá, si – stejně jako jeho záměry – zaslouží zvláštní pozornost a úvahu.

| 1.2 | EHSV podporuje Komisi v přísnější regulaci směřující k účinnému zákazu a exemplárnímu trestání s odrazujícím účinkem, pokud jde o některé agresivní prodejní praktiky katalogových firem. |
| --- | --- |

1.2

EHSV podporuje Komisi v přísnější regulaci směřující k účinnému zákazu a exemplárnímu trestání s odrazujícím účinkem, pokud jde o některé agresivní prodejní praktiky katalogových firem.

| 1.3 | Vzhledem ke zjevné naléhavosti okamžitého přijetí postoje k této otázce a značné důležitosti a závažnosti, jež mají uvedené praktiky z hospodářského hlediska v evropském měřítku, souhlasí EHSV s tím, aby Komise bezodkladně předložila legislativní návrh zaměřený výhradně na tuto problematiku a podložený posouzením dopadu. |
| --- | --- |

1.3

Vzhledem ke zjevné naléhavosti okamžitého přijetí postoje k této otázce a značné důležitosti a závažnosti, jež mají uvedené praktiky z hospodářského hlediska v evropském měřítku, souhlasí EHSV s tím, aby Komise bezodkladně předložila legislativní návrh zaměřený výhradně na tuto problematiku a podložený posouzením dopadu.

| 1.4 | EHSV se domnívá, že by mělo být za tímto účelem přijato rámcové nařízení, které by případně mohlo být dále rozpracováno akty v přenesené pravomoci a jež by bylo zárukou větší jednotnosti a skutečného uplatňování na úrovni členských států. |
| --- | --- |

1.4

EHSV se domnívá, že by mělo být za tímto účelem přijato rámcové nařízení, které by případně mohlo být dále rozpracováno akty v přenesené pravomoci a jež by bylo zárukou větší jednotnosti a skutečného uplatňování na úrovni členských států.

| 1.5 | S ohledem na povahu této problematiky se EHSV domnívá, že vhodný právní základ nelze omezit na ustanovení Smlouvy týkající se dokončení vnitřního trhu (aniž by tato ustanovení vyjímal) a oblast působnosti nelze vymezit pouze přeshraničními transakcemi. |
| --- | --- |

1.5

S ohledem na povahu této problematiky se EHSV domnívá, že vhodný právní základ nelze omezit na ustanovení Smlouvy týkající se dokončení vnitřního trhu (aniž by tato ustanovení vyjímal) a oblast působnosti nelze vymezit pouze přeshraničními transakcemi.

| 1.6 | EHSV současně upozorňuje, že je nezbytné zohlednit to, že celá řada z těchto praktik je používána i mimo Evropu, a požadovat koordinovaná opatření na mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

1.6

EHSV současně upozorňuje, že je nezbytné zohlednit to, že celá řada z těchto praktik je používána i mimo Evropu, a požadovat koordinovaná opatření na mezinárodní úrovni.

| 1.7 | EHSV má však za to, že nejlepším způsobem, jak dosáhnout koherentního a konzistentního předpisu zakazujícího klamavé marketingové praktiky, by byl společný přezkum směrnic 2006/114/ES a 2005/29/ES, a to současně pro oblast vzájemných vztahů mezi podniky i mezi podniky a spotřebiteli, při zachování specifik každého typu a zajištění společného rámce; žádá Komisi, aby k tomuto přezkumu co nejdříve přistoupila. |
| --- | --- |

1.7

EHSV má však za to, že nejlepším způsobem, jak dosáhnout koherentního a konzistentního předpisu zakazujícího klamavé marketingové praktiky, by byl společný přezkum směrnic 2006/114/ES a 2005/29/ES, a to současně pro oblast vzájemných vztahů mezi podniky i mezi podniky a spotřebiteli, při zachování specifik každého typu a zajištění společného rámce; žádá Komisi, aby k tomuto přezkumu co nejdříve přistoupila.

| 1.8 | EHSV vybízí Komisi, aby vypracovala doplňující opatření zaměřená na zajištění lepšího informování a šíření informací, intenzivnější spolupráci mezi správními orgány, platformami soukromého i veřejného sektoru a organizacemi zastupujícími zúčastněné strany, a prosadila jejich používání. Dále je nutné zdokonalit mechanismy včasné reakce pro zastavení těchto praktik a náhradu způsobených škod, konkrétně je třeba okamžitě zřídit evropský soudní systém skupinových žalob; tento krok byl oznámen již před 30 lety a následně odkládán. |
| --- | --- |

1.8

EHSV vybízí Komisi, aby vypracovala doplňující opatření zaměřená na zajištění lepšího informování a šíření informací, intenzivnější spolupráci mezi správními orgány, platformami soukromého i veřejného sektoru a organizacemi zastupujícími zúčastněné strany, a prosadila jejich používání. Dále je nutné zdokonalit mechanismy včasné reakce pro zastavení těchto praktik a náhradu způsobených škod, konkrétně je třeba okamžitě zřídit evropský soudní systém skupinových žalob; tento krok byl oznámen již před 30 lety a následně odkládán.

| 1.9 | EHSV nabízí, že se bude prostřednictvím svých členů podílet na budoucí činnosti v této oblasti, k níž může dle svého názoru přispět zkušenostmi svých velmi kvalifikovaných členů sdružených do tří skupin, kteří jsou zástupci organizované občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.9

EHSV nabízí, že se bude prostřednictvím svých členů podílet na budoucí činnosti v této oblasti, k níž může dle svého názoru přispět zkušenostmi svých velmi kvalifikovaných členů sdružených do tří skupin, kteří jsou zástupci organizované občanské společnosti.

2.   Souvislosti a socioekonomické aspekty návrhu

| 2.1 | V oblasti obchodních sdělení mezi podniky existují zásadní pravidla, která je nutné respektovat, aby nebyla narušena hospodářská soutěž a trh fungoval. A pokud tato pravidla nejsou dodržována dobrovolně, je třeba je nařídit předpisem a vymáhat jejich respektování. |
| --- | --- |

2.1

V oblasti obchodních sdělení mezi podniky existují zásadní pravidla, která je nutné respektovat, aby nebyla narušena hospodářská soutěž a trh fungoval. A pokud tato pravidla nejsou dodržována dobrovolně, je třeba je nařídit předpisem a vymáhat jejich respektování.

| 2.2 | Tímto sdělením Komise načrtla soubor opatření, jejichž cílem je potírat určité klamavé marketingové praktiky reklamních společností, a zejména katalogových firem. |
| --- | --- |

2.2

Tímto sdělením Komise načrtla soubor opatření, jejichž cílem je potírat určité klamavé marketingové praktiky reklamních společností, a zejména katalogových firem.

| 2.3 | Záměrem je zajistit lepší ochranu podnikům, zejména pokud jde o malé a střední podniky (MSP), a to především před praktikou spočívající v žádosti (nechtěné a nevyžádané) o uvedení v katalogu či aktualizaci údajů, jež je zdánlivě bezplatné, přičemž později je požadováno zaplacení ročních poplatků, které nejsou předem sjednány ani akceptovány. |
| --- | --- |

2.3

Záměrem je zajistit lepší ochranu podnikům, zejména pokud jde o malé a střední podniky (MSP), a to především před praktikou spočívající v žádosti (nechtěné a nevyžádané) o uvedení v katalogu či aktualizaci údajů, jež je zdánlivě bezplatné, přičemž později je požadováno zaplacení ročních poplatků, které nejsou předem sjednány ani akceptovány.

| 2.4 | Komise po provedení veřejné konzultace oznámila záměr posílit směrnici 2006/114/ES o klamavé a srovnávací reklamě s tím, že výslovně zakáže praktiky, jako je skrývání obchodního záměru reklamního sdělení, a současně posílit uplatňování norem v přeshraničních situacích. |
| --- | --- |

2.4

Komise po provedení veřejné konzultace oznámila záměr posílit směrnici 2006/114/ES o klamavé a srovnávací reklamě s tím, že výslovně zakáže praktiky, jako je skrývání obchodního záměru reklamního sdělení, a současně posílit uplatňování norem v přeshraničních situacích.

| 2.5 | Sdělení hovoří rovněž o:






  a) | neexistenci vhodných informačních kampaní týkajících se těchto praktik; |
| --- | --- | --- |

2.5

Sdělení hovoří rovněž o:

a)

neexistenci vhodných informačních kampaní týkajících se těchto praktik;

| b) | neznalosti příslušných mechanismů pro řešení sporů, které nejsou dostatečně účinné, jsou vleklé a nákladné a nezaručují adekvátní a včasnou kompenzaci způsobených škod; |
| --- | --- |

b)

neznalosti příslušných mechanismů pro řešení sporů, které nejsou dostatečně účinné, jsou vleklé a nákladné a nezaručují adekvátní a včasnou kompenzaci způsobených škod;

| c) | neexistenci centralizované sítě pro spolupráci mezi správními orgány, která by monitorovala stížnosti obchodníků. |
| --- | --- |

c)

neexistenci centralizované sítě pro spolupráci mezi správními orgány, která by monitorovala stížnosti obchodníků.

| 2.6 | Podle Komise se finanční újma způsobená tímto druhem jednání pohybuje mezi 1 000 a 5 000 eur ročně na každý poškozený podnik. |
| --- | --- |

2.6

Podle Komise se finanční újma způsobená tímto druhem jednání pohybuje mezi 1 000 a 5 000 eur ročně na každý poškozený podnik.

3.   Připomínky ke znění sdělení

3.1   Podstatné prvky

| 3.1.1 | EHSV, jak již uvedl v předchozím stanovisku, uznává, že obchodní sdělení obecně a reklama konkrétně mají ve všech svých podobách důležitou roli z hlediska sociálního i hospodářského, jak ji zdařile popisuje International Advertising Association (IAA), v rámci níž se zdůrazňuje zejména šíření inovací, podpora tvořivosti a zábavy, podněcování k soutěživosti a zvyšování možností volby (1). |
| --- | --- |

3.1.1

EHSV, jak již uvedl v předchozím stanovisku, uznává, že obchodní sdělení obecně a reklama konkrétně mají ve všech svých podobách důležitou roli z hlediska sociálního i hospodářského, jak ji zdařile popisuje International Advertising Association (IAA), v rámci níž se zdůrazňuje zejména šíření inovací, podpora tvořivosti a zábavy, podněcování k soutěživosti a zvyšování možností volby (1).

| 3.1.1.1 | Je sice pravda, že některé reklamní společnosti své produkty nabízejí klamavým způsobem a snaží se podvodně získat své klienty, avšak bylo by třeba, aby Komise zdůraznila, že to, že mnoho stížností na tyto klamavé praktiky se týká společností zabývajících se touto činností, neznamená, že dokonce ani v konkrétním případě katalogových firem nejde o legitimní aktivitu se zásadním významem pro ekonomické fungování podniků, které je využívají pro propagaci své činnosti. |
| --- | --- |

3.1.1.1

Je sice pravda, že některé reklamní společnosti své produkty nabízejí klamavým způsobem a snaží se podvodně získat své klienty, avšak bylo by třeba, aby Komise zdůraznila, že to, že mnoho stížností na tyto klamavé praktiky se týká společností zabývajících se touto činností, neznamená, že dokonce ani v konkrétním případě katalogových firem nejde o legitimní aktivitu se zásadním významem pro ekonomické fungování podniků, které je využívají pro propagaci své činnosti.

| 3.1.2 | EHSV uznává vhodnost a příhodnost tohoto sdělení, ačkoliv se zaměřuje především na problémy související se získáváním klientů pro katalogové firmy. |
| --- | --- |

3.1.2

EHSV uznává vhodnost a příhodnost tohoto sdělení, ačkoliv se zaměřuje především na problémy související se získáváním klientů pro katalogové firmy.

| 3.1.3 | Bere na vědomí správný záměr Komise zdůraznit přeshraniční charakter tohoto problému a nezaručit pouze vhodnou právní úpravu, ale i její účinné provádění a možnost monitorování, kontroly a účinného trestání těchto praktik. |
| --- | --- |

3.1.3

Bere na vědomí správný záměr Komise zdůraznit přeshraniční charakter tohoto problému a nezaručit pouze vhodnou právní úpravu, ale i její účinné provádění a možnost monitorování, kontroly a účinného trestání těchto praktik.

| 3.1.4 | Lituje, že sdělení nepředcházelo řádné posouzení dopadu, které by umožnilo důraznějším způsobem odůvodnit navržené možnosti, jejichž náklady a přínosy ostatně nejsou přesně identifikovány ani vyhodnoceny. |
| --- | --- |

3.1.4

Lituje, že sdělení nepředcházelo řádné posouzení dopadu, které by umožnilo důraznějším způsobem odůvodnit navržené možnosti, jejichž náklady a přínosy ostatně nejsou přesně identifikovány ani vyhodnoceny.

| 3.1.4.1 | Posouzení dopadu, které předem ohlásila Komise na své schůzi se zúčastněnými stranami dne 1. března 2013, se jeví jako opožděné, a – třebaže jeho celkový dosah a znění zatím nejsou známy – málo důrazné na to, aby umožnilo odůvodněnou volbu. |
| --- | --- |

3.1.4.1

Posouzení dopadu, které předem ohlásila Komise na své schůzi se zúčastněnými stranami dne 1. března 2013, se jeví jako opožděné, a – třebaže jeho celkový dosah a znění zatím nejsou známy – málo důrazné na to, aby umožnilo odůvodněnou volbu.

| 3.1.5 | Dodává, že nejen z pohledu čisté právní hermeneutiky, ale i z hlediska větší efektivity a účinné ochrany podniků má EHSV pochybnosti o tom, že by bylo možné zahrnout případ, který Komisi zásadně znepokojuje, do působnosti směrnice, kterou chce přezkoumávat. |
| --- | --- |

3.1.5

Dodává, že nejen z pohledu čisté právní hermeneutiky, ale i z hlediska větší efektivity a účinné ochrany podniků má EHSV pochybnosti o tom, že by bylo možné zahrnout případ, který Komisi zásadně znepokojuje, do působnosti směrnice, kterou chce přezkoumávat.

| 3.1.5.1 | Zkoumaná praktika totiž představuje obchodní sdělení v širokém slova smyslu, nespadá do reklamních činností, nýbrž je spíše agresivním a podvodným prodejním postupem, který je třeba zasadit do širšího kontextu nekalých či nezákonných obchodních praktik a trestního práva. |
| --- | --- |

3.1.5.1

Zkoumaná praktika totiž představuje obchodní sdělení v širokém slova smyslu, nespadá do reklamních činností, nýbrž je spíše agresivním a podvodným prodejním postupem, který je třeba zasadit do širšího kontextu nekalých či nezákonných obchodních praktik a trestního práva.

| 3.1.5.2 | Z konceptu reklamy jsou totiž vyloučeny všechny druhy sdělení, která nemají nebo z nichž nevyplývá účel propagace určitých výrobků a služeb, i sdělení, která ačkoliv jsou zasazena do kontextu obchodního vztahu, nejsou zaměřena na dodávky nových výrobků či služeb. |
| --- | --- |

3.1.5.2

Z konceptu reklamy jsou totiž vyloučeny všechny druhy sdělení, která nemají nebo z nichž nevyplývá účel propagace určitých výrobků a služeb, i sdělení, která ačkoliv jsou zasazena do kontextu obchodního vztahu, nejsou zaměřena na dodávky nových výrobků či služeb.

| 3.1.5.3 | Na druhou stranu podle směrnice 2005/29/ES je obchodní praktika pokládána za klamavou, pokud obsahuje lživé informace, a je tedy nepravdivá, nebo pokud jakýmkoliv způsobem, včetně celkové prezentace, uvádí nebo je schopná uvést průměrného spotřebitele v omyl (i když je informace fakticky správná) ve vztahu k jednomu nebo k více bodům, což v obou případech vede nebo může vést k rozhodnutí průměrného spotřebitele o obchodní transakci, které by jinak neučinil. Definice klamavé praktiky tedy není omezena na propagaci výrobků a může zahrnovat situace, z nichž nevyplývá záměr propagovat výrobek, nebo sdělení v rámci obchodního vztahu. |
| --- | --- |

3.1.5.3

Na druhou stranu podle směrnice 2005/29/ES je obchodní praktika pokládána za klamavou, pokud obsahuje lživé informace, a je tedy nepravdivá, nebo pokud jakýmkoliv způsobem, včetně celkové prezentace, uvádí nebo je schopná uvést průměrného spotřebitele v omyl (i když je informace fakticky správná) ve vztahu k jednomu nebo k více bodům, což v obou případech vede nebo může vést k rozhodnutí průměrného spotřebitele o obchodní transakci, které by jinak neučinil. Definice klamavé praktiky tedy není omezena na propagaci výrobků a může zahrnovat situace, z nichž nevyplývá záměr propagovat výrobek, nebo sdělení v rámci obchodního vztahu.

| 3.1.6 | V zelené knize o nekalých obchodních praktikách mezi podniky v Evropě v dodavatelském řetězci v oblasti potravinového a nepotravinového zboží (2) pak Komise oprávněně varuje před možnými konflikty mezi různými unijními opatřeními, která jsou určena stejným příjemcům a mají podobné, vzájemně neprovázané režimy, a před jejich překrýváním; to přináší větší nejasnosti z hlediska provádění právních aktů do právních řádů členských států (3). |
| --- | --- |

3.1.6

V zelené knize o nekalých obchodních praktikách mezi podniky v Evropě v dodavatelském řetězci v oblasti potravinového a nepotravinového zboží (2) pak Komise oprávněně varuje před možnými konflikty mezi různými unijními opatřeními, která jsou určena stejným příjemcům a mají podobné, vzájemně neprovázané režimy, a před jejich překrýváním; to přináší větší nejasnosti z hlediska provádění právních aktů do právních řádů členských států (3).

| 3.1.7 | EHSV lituje, že Evropská komise dosud nevěnovala prostor diskusi o různých možnostech, že v této souvislosti neproběhla ani veřejná konzultace a Komise naopak zvolila jednu z možností, která se může ukázat jako méně výhodná pro podniky, zejména MSP. Vzhledem k tomu, že se Komise podle všeho již rozhodla, kterou z možností v říjnu zvolí, jak také ohlásila, zdá se poněkud zbytečné předkládat posouzení dopadu s pěti možnostmi, když je volba už předem dána. |
| --- | --- |

3.1.7

EHSV lituje, že Evropská komise dosud nevěnovala prostor diskusi o různých možnostech, že v této souvislosti neproběhla ani veřejná konzultace a Komise naopak zvolila jednu z možností, která se může ukázat jako méně výhodná pro podniky, zejména MSP. Vzhledem k tomu, že se Komise podle všeho již rozhodla, kterou z možností v říjnu zvolí, jak také ohlásila, zdá se poněkud zbytečné předkládat posouzení dopadu s pěti možnostmi, když je volba už předem dána.

| 3.1.8 | Vzhledem ke zjevné naléhavosti okamžitého přijetí postoje k ústřední otázce katalogových firem, o které se zmínily již předchozí studie a usnesení EP, a značné důležitosti a závažnosti, jež mají uvedené praktiky z hospodářského hlediska v evropském měřítku (4), souhlasí EHSV s tím, aby Komise bezodkladně předložila legislativní návrh zaměřený výhradně na tuto problematiku, a to konkrétně s cílem předcházet případům, kdy jsou podniky neustále obtěžovány výhrůžkami žalobou u zahraničního soudu, s rostoucími „administrativními náklady“ a neustálými telefonáty ze strany firem zabývajících se vymáháním dluhů, které mají téměř podobu výhrůžek. |
| --- | --- |

3.1.8

Vzhledem ke zjevné naléhavosti okamžitého přijetí postoje k ústřední otázce katalogových firem, o které se zmínily již předchozí studie a usnesení EP, a značné důležitosti a závažnosti, jež mají uvedené praktiky z hospodářského hlediska v evropském měřítku (4), souhlasí EHSV s tím, aby Komise bezodkladně předložila legislativní návrh zaměřený výhradně na tuto problematiku, a to konkrétně s cílem předcházet případům, kdy jsou podniky neustále obtěžovány výhrůžkami žalobou u zahraničního soudu, s rostoucími „administrativními náklady“ a neustálými telefonáty ze strany firem zabývajících se vymáháním dluhů, které mají téměř podobu výhrůžek.

| 3.1.8.1 | Do oblasti působnosti předpisu musí být případně zahrnuty nejen MSP, ale i svobodná povolání, nevládní organizace, knihovny, soukromá vzdělávací zařízení a dokonce i některé útvary veřejné správy, na které jsou zacíleny tyto praktiky. Je třeba rozšířit pojetí „obchodníka“ tak, aby zahrnovalo všechny, na koho mohou být tyto praktiky zacíleny a kdo není chráněn jinými legislativními nástroji. |
| --- | --- |

3.1.8.1

Do oblasti působnosti předpisu musí být případně zahrnuty nejen MSP, ale i svobodná povolání, nevládní organizace, knihovny, soukromá vzdělávací zařízení a dokonce i některé útvary veřejné správy, na které jsou zacíleny tyto praktiky. Je třeba rozšířit pojetí „obchodníka“ tak, aby zahrnovalo všechny, na koho mohou být tyto praktiky zacíleny a kdo není chráněn jinými legislativními nástroji.

| 3.1.9 | EHSV se nicméně domnívá, že koherentnější přístup by spočíval v rozšíření rozsahu pojetí nekalých obchodních praktik o klamavé a agresivní praktiky a rovněž rozšíření příslušné černé listiny obsažené ve směrnici 2005/29/ES i na vztahy mezi podniky. |
| --- | --- |

3.1.9

EHSV se nicméně domnívá, že koherentnější přístup by spočíval v rozšíření rozsahu pojetí nekalých obchodních praktik o klamavé a agresivní praktiky a rovněž rozšíření příslušné černé listiny obsažené ve směrnici 2005/29/ES i na vztahy mezi podniky.

| 3.1.10 | Dalším pozitivním důsledkem rozšíření oblasti působnosti této směrnice by byla větší záruka její harmonizace. Členské státy by nebyly nuceny vytvářet nové právní nástroje či akty pro provedení směrnice a pouze by rozšířily působnost svých již existujících vnitřních předpisů o nekalých obchodních praktikách, čímž by se zajistilo řádné používání právních předpisů EU (5). |
| --- | --- |

3.1.10

Dalším pozitivním důsledkem rozšíření oblasti působnosti této směrnice by byla větší záruka její harmonizace. Členské státy by nebyly nuceny vytvářet nové právní nástroje či akty pro provedení směrnice a pouze by rozšířily působnost svých již existujících vnitřních předpisů o nekalých obchodních praktikách, čímž by se zajistilo řádné používání právních předpisů EU (5).

| 3.1.11 | Pouhá změna směrnice 2006/114/ES, tak nejednoznačná, jak ji navrhla Komise, navíc nezajistí ochranu MSP v situacích, o kterých hovoří sdělení. Kromě toho, že tyto praktiky představují agresivní, avšak nikoliv klamavé postupy (podle směrnice 2005/29/ES), jsou prováděny v rámci již navázaného obchodního vztahu, a tudíž je nelze považovat za reklamu. |
| --- | --- |

3.1.11

Pouhá změna směrnice 2006/114/ES, tak nejednoznačná, jak ji navrhla Komise, navíc nezajistí ochranu MSP v situacích, o kterých hovoří sdělení. Kromě toho, že tyto praktiky představují agresivní, avšak nikoliv klamavé postupy (podle směrnice 2005/29/ES), jsou prováděny v rámci již navázaného obchodního vztahu, a tudíž je nelze považovat za reklamu.

| 3.1.12 | V této souvislosti a aniž je dotčen obsah odstavce 3.1.8, má EHSV za to, že se Komise musí co nejdříve začít zabývat využitím horizontálního přístupu, čímž podpoří větší soudržnost pravidel v oblasti konkurenčního práva, práva duševního a průmyslového vlastnictví a zajistí jednotnou ochranu všech obchodních postupů, ať už na maloobchodním trhu, či obecně v rámci smluvních vztahů mezi pracovníky v oboru, jak se ve svém usnesení o účinnějším a spravedlivějším maloobchodním trhu domnívá Evropský parlament. |
| --- | --- |

3.1.12

V této souvislosti a aniž je dotčen obsah odstavce 3.1.8, má EHSV za to, že se Komise musí co nejdříve začít zabývat využitím horizontálního přístupu, čímž podpoří větší soudržnost pravidel v oblasti konkurenčního práva, práva duševního a průmyslového vlastnictví a zajistí jednotnou ochranu všech obchodních postupů, ať už na maloobchodním trhu, či obecně v rámci smluvních vztahů mezi pracovníky v oboru, jak se ve svém usnesení o účinnějším a spravedlivějším maloobchodním trhu domnívá Evropský parlament.

| 3.1.13 | Podtrhuje proto, že je zapotřebí lepší koordinace mezi GŘ JUST, GŘ COMP, GŘ MARKT a GŘ ENTR, pokud jde o opatření, která mají být provedena v této oblasti, a o budoucí politické a legislativní návrhy navazující na politické priority stanovené v iniciativě Small Business Act. |
| --- | --- |

3.1.13

Podtrhuje proto, že je zapotřebí lepší koordinace mezi GŘ JUST, GŘ COMP, GŘ MARKT a GŘ ENTR, pokud jde o opatření, která mají být provedena v této oblasti, a o budoucí politické a legislativní návrhy navazující na politické priority stanovené v iniciativě Small Business Act.

| 3.1.14 | Aniž by tím bylo dotčeno výše uvedené a v případě, že by se Komise rozhodla jinak, EHSV zdůrazňuje, že je nutné konkrétně definovat a řádně upřesnit, co zahrnují „nejškodlivější“ marketingové praktiky, aby bylo jasné, před kterými marketingovými praktikami je podle ní zapotřebí lépe chránit. |
| --- | --- |

3.1.14

Aniž by tím bylo dotčeno výše uvedené a v případě, že by se Komise rozhodla jinak, EHSV zdůrazňuje, že je nutné konkrétně definovat a řádně upřesnit, co zahrnují „nejškodlivější“ marketingové praktiky, aby bylo jasné, před kterými marketingovými praktikami je podle ní zapotřebí lépe chránit.

| 3.1.15 | Stejně tak by EHSV ocenil, kdyby Komise již nyní přesněji určila skupinu situací, které je třeba zapsat na „černou listinu“ (s jejíž existencí plně souhlasí), tak aby seznam praktik, které je nutno považovat za protiprávní, byl co nejpřesnější a vyčerpávající. Dostatečné podklady pro vypracování tohoto seznamu může Komise najít v odpovědích na svůj dotazník a v příspěvcích různých zúčastněných stran na schůzi dne 1. března 2013 (6). |
| --- | --- |

3.1.15

Stejně tak by EHSV ocenil, kdyby Komise již nyní přesněji určila skupinu situací, které je třeba zapsat na „černou listinu“ (s jejíž existencí plně souhlasí), tak aby seznam praktik, které je nutno považovat za protiprávní, byl co nejpřesnější a vyčerpávající. Dostatečné podklady pro vypracování tohoto seznamu může Komise najít v odpovědích na svůj dotazník a v příspěvcích různých zúčastněných stran na schůzi dne 1. března 2013 (6).

| 3.1.16 | EHSV by tomto případě také ocenil, kdyby Komise zvážila vhodnost vypracování šedé listiny praktik, jež by bylo možné považovat za protiprávní v závislosti na konkrétních okolnostech, o čemž by v jednotlivých případech rozhodoval soud. |
| --- | --- |

3.1.16

EHSV by tomto případě také ocenil, kdyby Komise zvážila vhodnost vypracování šedé listiny praktik, jež by bylo možné považovat za protiprávní v závislosti na konkrétních okolnostech, o čemž by v jednotlivých případech rozhodoval soud.

| 3.1.17 | EHSV je rovněž toho názoru, že vedle pouhých seznamů bude nezbytné posílit a vyjasnit pojmy klamavé reklamy či protiprávní srovnávací reklamy, aby k nim bylo přistupováno systematicky v širokém právním rámci a bylo zajištěno, že nové nekalé praktiky budou zasazeny do rámce revidovaných právních předpisů. |
| --- | --- |

3.1.17

EHSV je rovněž toho názoru, že vedle pouhých seznamů bude nezbytné posílit a vyjasnit pojmy klamavé reklamy či protiprávní srovnávací reklamy, aby k nim bylo přistupováno systematicky v širokém právním rámci a bylo zajištěno, že nové nekalé praktiky budou zasazeny do rámce revidovaných právních předpisů.

| 3.1.18 | Bez ohledu na obsah odstavce 3.1.8 se EHSV domnívá, že právní rámec směrnice 2005/29/ES bude muset být v příhodné chvíli rozšířen, zejména pokud jde o sjednocení úrovně ochrany, které požívají spotřebitelé, a ochrany, jíž se dostává mikropodnikům a malým podnikům, či rozšíření úrovně ochrany spotřebitelů i na mikropodniky a malé podniky (které EHSV prosazuje), a to za podmínek, které je třeba přesně a pevně definovat, kdy je jejich situace srovnatelná, jak tomu již je v právních řádech některých členských států a jak požadují sdružení a organizace zastupující tyto podniky (7). |
| --- | --- |

3.1.18

Bez ohledu na obsah odstavce 3.1.8 se EHSV domnívá, že právní rámec směrnice 2005/29/ES bude muset být v příhodné chvíli rozšířen, zejména pokud jde o sjednocení úrovně ochrany, které požívají spotřebitelé, a ochrany, jíž se dostává mikropodnikům a malým podnikům, či rozšíření úrovně ochrany spotřebitelů i na mikropodniky a malé podniky (které EHSV prosazuje), a to za podmínek, které je třeba přesně a pevně definovat, kdy je jejich situace srovnatelná, jak tomu již je v právních řádech některých členských států a jak požadují sdružení a organizace zastupující tyto podniky (7).

| 3.1.19 | EHSV se domnívá, že se jedná o dvě stránky též reality a že by bylo nanejvýš výhodné, aby přezkum směrnice 2005/29/ES probíhal současně a paralelně s přezkumem směrnice 2006/114/ES, jenž je předmětem tohoto stanoviska, a to vzhledem k tomu, že jsou provázané a vzájemně se doplňují (8), a s ohledem na současné vyhodnocení této směrnice (9). |
| --- | --- |

3.1.19

EHSV se domnívá, že se jedná o dvě stránky též reality a že by bylo nanejvýš výhodné, aby přezkum směrnice 2005/29/ES probíhal současně a paralelně s přezkumem směrnice 2006/114/ES, jenž je předmětem tohoto stanoviska, a to vzhledem k tomu, že jsou provázané a vzájemně se doplňují (8), a s ohledem na současné vyhodnocení této směrnice (9).

| 3.1.20 | Charakter těchto praktik a způsob jednání podvodných firem ukazují, že je zapotřebí kolektivní soudní mechanismus skupinových žalob, který by byl schopen zajistit účinnou reakci a zvýšenou ochranu pro obchodníky při řešení vznikajících sporů, a to nejen v zájmu ukončení daných praktik (10), ale i s cílem zajistit adekvátní náhradu za způsobené škody. |
| --- | --- |

3.1.20

Charakter těchto praktik a způsob jednání podvodných firem ukazují, že je zapotřebí kolektivní soudní mechanismus skupinových žalob, který by byl schopen zajistit účinnou reakci a zvýšenou ochranu pro obchodníky při řešení vznikajících sporů, a to nejen v zájmu ukončení daných praktik (10), ale i s cílem zajistit adekvátní náhradu za způsobené škody.

3.2   Formální aspekty

| 3.2.1 | EHSV má za to, že Komise by měla již nyní vyjasnit zamýšlený právní základ pro opatření, která hodlá přijmout, tedy zda se konkrétně jedná pouze o ustanovení o dokončení vnitřního trhu, nebo i jiná ustanovení. |
| --- | --- |

3.2.1

EHSV má za to, že Komise by měla již nyní vyjasnit zamýšlený právní základ pro opatření, která hodlá přijmout, tedy zda se konkrétně jedná pouze o ustanovení o dokončení vnitřního trhu, nebo i jiná ustanovení.

| 3.2.2 | EHSV se rovněž domnívá, že nejvhodnějším právním nástrojem pro tyto účely je nařízení, které je zárukou větší právní jistoty a účinnější harmonizace. |
| --- | --- |

3.2.2

EHSV se rovněž domnívá, že nejvhodnějším právním nástrojem pro tyto účely je nařízení, které je zárukou větší právní jistoty a účinnější harmonizace.

4.   Analýza metodiky

| 4.1 | Co se týče navrženého časového plánu, EHSV vítá kroky definované Komisí, zejména neprodlené vytvoření ad hoc sítě orgánů, které budou přísněji prosazovat směrnici o klamavé a srovnávací reklamě a sdílet informace. |
| --- | --- |

4.1

Co se týče navrženého časového plánu, EHSV vítá kroky definované Komisí, zejména neprodlené vytvoření ad hoc sítě orgánů, které budou přísněji prosazovat směrnici o klamavé a srovnávací reklamě a sdílet informace.

| 4.2 | Dále vítá zavedení postupu spolupráce při prosazování práva podobného postupu stanoveném v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele, kterým se zavádí jednak povinnost vzájemné pomoci mezi členskými státy v této oblasti a jednak opatření zaměřená na identifikaci vnitrostátních donucovacích orgánů, aniž by tím byly dotčeny možnosti zřizování platforem soukromého a veřejného sektoru, po vzoru Holandska, ani rozšíření spolupráce na organizace zastupující zúčastněné strany. |
| --- | --- |

4.2

Dále vítá zavedení postupu spolupráce při prosazování práva podobného postupu stanoveném v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele, kterým se zavádí jednak povinnost vzájemné pomoci mezi členskými státy v této oblasti a jednak opatření zaměřená na identifikaci vnitrostátních donucovacích orgánů, aniž by tím byly dotčeny možnosti zřizování platforem soukromého a veřejného sektoru, po vzoru Holandska, ani rozšíření spolupráce na organizace zastupující zúčastněné strany.

| 4.3 | Navrhuje tak – po vzoru toho, co probíhá v oblasti ochrany spotřebitele (11) a řešení sporů – vytvoření evropské sítě na podporu MSP při řešení přeshraničních sporů, která by podnikům, jež se stanou oběťmi podvodů, pomáhala najít nejvhodnější právní mechanismy. |
| --- | --- |

4.3

Navrhuje tak – po vzoru toho, co probíhá v oblasti ochrany spotřebitele (11) a řešení sporů – vytvoření evropské sítě na podporu MSP při řešení přeshraničních sporů, která by podnikům, jež se stanou oběťmi podvodů, pomáhala najít nejvhodnější právní mechanismy.

| 4.4 | Domnívá se rovněž, že je třeba posílit opatření zaměřená na vzdělávání a informování a také sdílení osvědčených postupů ve vztahu ke všem podnikům a s cílem varovat je před souvisejícími hrozbami. |
| --- | --- |

4.4

Domnívá se rovněž, že je třeba posílit opatření zaměřená na vzdělávání a informování a také sdílení osvědčených postupů ve vztahu ke všem podnikům a s cílem varovat je před souvisejícími hrozbami.

| 4.5 | S ohledem na skutečnost, že nejvíce klamavých praktik se odehrává v digitálním kontextu, považuje EHSV za nezbytné prosazovat důraznější a vhodnější způsob ochrany MSP – je možné zvážit postupy používané zprostředkujícími poskytovateli internetu a smluvní vztahy vyplývající z platforem jako e-Bay či platforem vytvořených konkrétně pro obchodní transakce mezi obchodníky. |
| --- | --- |

4.5

S ohledem na skutečnost, že nejvíce klamavých praktik se odehrává v digitálním kontextu, považuje EHSV za nezbytné prosazovat důraznější a vhodnější způsob ochrany MSP – je možné zvážit postupy používané zprostředkujícími poskytovateli internetu a smluvní vztahy vyplývající z platforem jako e-Bay či platforem vytvořených konkrétně pro obchodní transakce mezi obchodníky.

| 4.6 | Dodává, že Komise bude muset zohlednit mezinárodní rozměr těchto praktik v rámci svého zastoupení při OECD (12). Vyzýváme EU a její členské státy, aby s OECD projednaly rozšíření jejích zásad ochrany spotřebitelů před podvodnými přeshraničními obchodními praktikami i na vztahy mezi podniky (B2B).
  EHSV doporučuje, aby Europol vytvořil výzkumný projekt o podvodném hromadném marketingu v EU, který se bude zabývat rozsahem finančních škod a počtem obětí, úlohou největších přeshraničních zúčastněných subjektů a možným financováním jiných nelegálních aktivit či akcí z výnosů. |
| --- | --- |

4.6

Dodává, že Komise bude muset zohlednit mezinárodní rozměr těchto praktik v rámci svého zastoupení při OECD (12). Vyzýváme EU a její členské státy, aby s OECD projednaly rozšíření jejích zásad ochrany spotřebitelů před podvodnými přeshraničními obchodními praktikami i na vztahy mezi podniky (B2B).

EHSV doporučuje, aby Europol vytvořil výzkumný projekt o podvodném hromadném marketingu v EU, který se bude zabývat rozsahem finančních škod a počtem obětí, úlohou největších přeshraničních zúčastněných subjektů a možným financováním jiných nelegálních aktivit či akcí z výnosů.

| 4.7 | Závěrem EHSV upozorňuje na to, že je nezbytné, aby Komise vyhradila potřebné finanční prostředky z rozpočtu za účelem realizace navržených opatření. |
| --- | --- |

4.7

Závěrem EHSV upozorňuje na to, že je nezbytné, aby Komise vyhradila potřebné finanční prostředky z rozpočtu za účelem realizace navržených opatření.

| 4.8 | Pokud jde o budoucí práce, EHSV by chtěl výslovně vyjádřit, že je připraven zapojit se prostřednictvím svých zástupců do budoucí činnosti, k níž může dle svého názoru přispět zkušenostmi svých velmi kvalifikovaných členů sdružených do tří skupin, kteří jsou zástupci organizované občanské společnosti. |
| --- | --- |

4.8

Pokud jde o budoucí práce, EHSV by chtěl výslovně vyjádřit, že je připraven zapojit se prostřednictvím svých zástupců do budoucí činnosti, k níž může dle svého názoru přispět zkušenostmi svých velmi kvalifikovaných členů sdružených do tří skupin, kteří jsou zástupci organizované občanské společnosti.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 6.

1

(2)  COM(2013) 37 final.

2

(3)  Připomněli bychom problémy s prováděním směrnice 2005/29/ES, které uznal Evropský parlament (viz State of play of the Implementation of the provisions on advertising in the unfair comercial practices legislation, IP/A/IMCO/ST/2010-04, PE 440.288).

3

State of play of the Implementation of the provisions on advertising in the unfair comercial practices legislation

(4)  Viz údaje, které poskytla nizozemská platforma FraudeHelpdesk.nl.

4

(5)  Evropský parlament již ve svém usnesení týkajícím se nekalých obchodních praktik a klamavé reklamy uvedl, že s jistým znepokojením zaznamenal, že některé státy při provádění směrnice 2005/29/ES do svého vnitrostátního práva nezahrnuly přílohu č. 1, čímž vznikla ještě více nejasná situace pro spotřebitele a podniky.

5

(6)  Několik příkladů:

6

| a) | Praktiky v oblasti on-line transakcí, kdy informace týkající se transakce nejsou poskytovány podobným způsobem všem zúčastněným stranám, což vede k diskriminaci některých zúčastněných. |
| --- | --- |

a)

Praktiky v oblasti on-line transakcí, kdy informace týkající se transakce nejsou poskytovány podobným způsobem všem zúčastněným stranám, což vede k diskriminaci některých zúčastněných.

| b) | Praktiky používané v kontextu dražeb a prodeje on-line (e-Bay). Je zřejmé, že v těchto kontextech se někdy více vyplatí registrovat se jako spotřebitel, neboť to umožňuje požívat většího počtu záruk. |
| --- | --- |

b)

Praktiky používané v kontextu dražeb a prodeje on-line (e-Bay). Je zřejmé, že v těchto kontextech se někdy více vyplatí registrovat se jako spotřebitel, neboť to umožňuje požívat většího počtu záruk.

| c) | Praktiky založené na prezentaci certifikovaných výrobků, které nemají akreditaci. |
| --- | --- |

c)

Praktiky založené na prezentaci certifikovaných výrobků, které nemají akreditaci.

| d) | Praktiky, při nichž podniky předstírají příslušnost k nějakému veřejnému orgánu a nutí pracovníka přihlásit se k odběru určité služby nebo koupi nějakého produktu z důvodu plnění domnělých daňových nebo bezpečnostních norem. |
| --- | --- |

d)

Praktiky, při nichž podniky předstírají příslušnost k nějakému veřejnému orgánu a nutí pracovníka přihlásit se k odběru určité služby nebo koupi nějakého produktu z důvodu plnění domnělých daňových nebo bezpečnostních norem.

| e) | Praktiky založené na koupi výrobků na přeshraničním trhu, přičemž později je kupující informován o tom, že poskytování poprodejního servisu může být zajištěno pouze v zemi původu produktu. |
| --- | --- |

e)

Praktiky založené na koupi výrobků na přeshraničním trhu, přičemž později je kupující informován o tom, že poskytování poprodejního servisu může být zajištěno pouze v zemi původu produktu.

| f) | Praktiky založené na vytvoření srovnávacích internetových stránek, jejichž účelem je především dosáhnout toho, aby obchodník zakoupil určitý produkt, který je prezentován jako ten nejvhodnější z hlediska jeho obchodního profilu. Ve skutečnosti u některých těchto srovnávacích nástrojů, zejména ve finančním odvětví, nejsou poskytnuty žádné informace o charakteru těchto internetových stránek a způsobu jejich financování. |
| --- | --- |

f)

Praktiky založené na vytvoření srovnávacích internetových stránek, jejichž účelem je především dosáhnout toho, aby obchodník zakoupil určitý produkt, který je prezentován jako ten nejvhodnější z hlediska jeho obchodního profilu. Ve skutečnosti u některých těchto srovnávacích nástrojů, zejména ve finančním odvětví, nejsou poskytnuty žádné informace o charakteru těchto internetových stránek a způsobu jejich financování.

| g) | Praktiky „skryté“ reklamy v digitálním kontextu, zejména formou odpovědí spotřebitelů/podniků (obvykle spolupracovníků podniku nebo placených podnikem) zveřejňovaných na sociálních sítích, jejichž účelem je nalákat obchodníka, aby se obrátil na daný subjekt. |
| --- | --- |

g)

Praktiky „skryté“ reklamy v digitálním kontextu, zejména formou odpovědí spotřebitelů/podniků (obvykle spolupracovníků podniku nebo placených podnikem) zveřejňovaných na sociálních sítích, jejichž účelem je nalákat obchodníka, aby se obrátil na daný subjekt.

| h) | Praktiky, které využívají srovnávací testy, které nejsou aktuální nebo již neexistují. |
| --- | --- |

h)

Praktiky, které využívají srovnávací testy, které nejsou aktuální nebo již neexistují.

| i) | Praktiky založené na tichém souhlasu obchodníka se zakoupením určitého produktu nebo přihlášení k odběru určité služby. |
| --- | --- |

i)

Praktiky založené na tichém souhlasu obchodníka se zakoupením určitého produktu nebo přihlášení k odběru určité služby.

(7)  Toto řešení je shodné s možností č. 5 připravovaného posouzení dopadů.

7

(8)  Uvedli bychom, že Rakousko představuje příklad přizpůsobení mezi směrnicemi 2006/114/ES a 2005/29/ES – v rámci provedení nahradilo pojem „spotřebitel“ pojmem „cílový subjekt obchodní praktiky“, čím bylo jednoznačně zajištěno, že normy směrnice 2005/29/ES byly použitelné i na vztahy mezi obchodníky (viz IP/A/IMCO/ST/2010-04, PE 440.288, uvedeno v pozn. č. 3 výše).

8

výše

(9)  COM(2013) 138 final ze dne 14. března 2013.

9

(10)  Proto je nezbytné doplnit budoucí legislativní nástroj na seznam obsažený v příloze I směrnice 2009/22/ES.

10

(11)  http://ec.europa.eu/consumers/ecc/contact_cs.htm

11

(12)  Mezinárodní rozměr zachycuje International Mass-Marketing Fraud Working Group (IMMFWG), nezávislá síť sestávající z donucovacích orgánů, regulačních orgánů a orgánů pro ochranu spotřebitelů ze sedmi zemí (Austrálie, Belgie, Kanady, Nizozemska, Nigérie, Spojeného království a USA) a také Europolu. Usiluje o usnadnění mnohonárodní výměny zpravodajských a jiných informací, koordinaci přeshraničních operací zaměřených na odhalování a rozkládání podvodné marketingové činnosti a zadržování jejích pachatelů a na posílení opatření pro zvyšování povědomí a vzdělávání veřejnosti, pokud jde o mezinárodní podvodný hromadný marketing.

12

Viz „Mass-marketing fraud: a threat assessment“, IMMFWG, červen 2010.

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/66

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o stavu celní unie

COM(2012) 791 final

2013/C 271/12

Zpravodaj: pan SIMONS

Dne 21. prosince 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o stavu celní unie

COM(2012) 791 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 29. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne22. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 139 hlasy pro a 7 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor může se sdělením Komise obecně souhlasit. Výbor je zastáncem silné celní unie, jež může zásadním způsobem přispět ke konkurenceschopnosti a řádnému fungování vnitřního trhu v Evropské unii. |
| --- | --- |

1.1

Výbor může se sdělením Komise obecně souhlasit. Výbor je zastáncem silné celní unie, jež může zásadním způsobem přispět ke konkurenceschopnosti a řádnému fungování vnitřního trhu v Evropské unii.

| 1.2 | Výbor doporučuje Komisi, aby při vypracování akčního plánu důrazně zohlednila analýzy a interní a externí hodnocení fungování celní unie, jež byly v minulých třech letech vypracovány. |
| --- | --- |

1.2

Výbor doporučuje Komisi, aby při vypracování akčního plánu důrazně zohlednila analýzy a interní a externí hodnocení fungování celní unie, jež byly v minulých třech letech vypracovány.

| 1.3 | Výbor klade velký význam na provádění celní politiky založené na jednotných, transparentních, účinných, efektivních a zjednodušených postupech, což posílí globální konkurenceschopnost Evropské unie a zaručí ochranu práv a bezpečnosti evropských podniků a spotřebitelů a duševního vlastnictví, přičemž však nesmí dojít k tomu, že členské státy budou při provádění celních předpisů sešněrovány do korzetu, aby mohly nadále zohledňovat rozsah svých obchodních toků. |
| --- | --- |

1.3

Výbor klade velký význam na provádění celní politiky založené na jednotných, transparentních, účinných, efektivních a zjednodušených postupech, což posílí globální konkurenceschopnost Evropské unie a zaručí ochranu práv a bezpečnosti evropských podniků a spotřebitelů a duševního vlastnictví, přičemž však nesmí dojít k tomu, že členské státy budou při provádění celních předpisů sešněrovány do korzetu, aby mohly nadále zohledňovat rozsah svých obchodních toků.

| 1.4 | Zejména vzhledem k velkému významu, který Komise ve sdělení přikládá usnadňování obchodu, je důležité, aby možnosti provádění orgánů celní správy byly nastaveny na vnitrostátní obchodní toky zejména za účelem zvýšení efektivity, což by mohlo co nejlépe podporovat podnikání; do budoucna by v tomto ohledu byla vhodná harmonizace na základě osvědčených postupů a systémových přístupů ke kontrole. |
| --- | --- |

1.4

Zejména vzhledem k velkému významu, který Komise ve sdělení přikládá usnadňování obchodu, je důležité, aby možnosti provádění orgánů celní správy byly nastaveny na vnitrostátní obchodní toky zejména za účelem zvýšení efektivity, což by mohlo co nejlépe podporovat podnikání; do budoucna by v tomto ohledu byla vhodná harmonizace na základě osvědčených postupů a systémových přístupů ke kontrole.

| 1.5 | Výbor by uvítal, kdyby se sdělení zabývalo podrobněji konkrétními opatřeními v krátkodobém a střednědobém termínu. Priority byly vypracovány pouze na rok 2013. Pro následující léta se naštěstí poukazuje na návrh, který ještě musí být vypracován a má být zveřejněn v roce 2014. |
| --- | --- |

1.5

Výbor by uvítal, kdyby se sdělení zabývalo podrobněji konkrétními opatřeními v krátkodobém a střednědobém termínu. Priority byly vypracovány pouze na rok 2013. Pro následující léta se naštěstí poukazuje na návrh, který ještě musí být vypracován a má být zveřejněn v roce 2014.

| 1.6 | Výbor poukazuje zejména na to, že jsou zapotřebí finanční injekce, aby orgány celní správy mohly nákladově účinněji bojovat s podvodem a kriminalitou a snížit zpomalení obchodních toků. |
| --- | --- |

1.6

Výbor poukazuje zejména na to, že jsou zapotřebí finanční injekce, aby orgány celní správy mohly nákladově účinněji bojovat s podvodem a kriminalitou a snížit zpomalení obchodních toků.

2.   Úvod

| 2.1 | Třetí část Smlouvy o fungování Evropské unie (jedna z Lisabonských smluv, zkráceno SFEU) týkající se vnitřních politik a opatření Unie obsahuje dva relativně krátké a velmi obecně koncipované články (čl. 26 a 27 SFEU) o vnitřním trhu, jenž je definován jako prostor bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu. |
| --- | --- |

2.1

Třetí část Smlouvy o fungování Evropské unie (jedna z Lisabonských smluv, zkráceno SFEU) týkající se vnitřních politik a opatření Unie obsahuje dva relativně krátké a velmi obecně koncipované články (čl. 26 a 27 SFEU) o vnitřním trhu, jenž je definován jako prostor bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu.

| 2.2 | Toto téma se objevilo v evropských smlouvách teprve v roce 1986 s Jednotným evropským aktem (článek 8A Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství, zkráceně Smlouva o EHS), v němž se počítalo s dokončením vnitřního trhu k 1. lednu 1993, k němuž však bohužel dodnes nedošlo. |
| --- | --- |

2.2

Toto téma se objevilo v evropských smlouvách teprve v roce 1986 s Jednotným evropským aktem (článek 8A Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství, zkráceně Smlouva o EHS), v němž se počítalo s dokončením vnitřního trhu k 1. lednu 1993, k němuž však bohužel dodnes nedošlo.

| 2.3 | Mnohem rychleji a jinak se naštěstí postupovalo u nutného předchůdce a zásadního prvku vnitřního trhu, u celní unie, jež se v roce 1958 po vzoru úspěšné spolupráce Beneluxu stala součástí již první Smlouvy EHS, jíž byla Římská smlouva. |
| --- | --- |

2.3

Mnohem rychleji a jinak se naštěstí postupovalo u nutného předchůdce a zásadního prvku vnitřního trhu, u celní unie, jež se v roce 1958 po vzoru úspěšné spolupráce Beneluxu stala součástí již první Smlouvy EHS, jíž byla Římská smlouva.

| 2.4 | Zde se ve zhruba 20 článcích velmi podrobně a s konkrétním uvedením termínů stanovuje, co je třeba vykonat, aby v rámci stanovené maximální lhůty přechodného období 15 let (čl. 8 odst. 5) bylo dosaženo „zákazu vývozních a dovozních cel a všech poplatků s rovnocenným účinkem mezi členskými státy, tak i přijetí společného celního sazebníku ve vztahu ke třetím zemím“ s ohledem na „veškerý obchod zbožím“. |
| --- | --- |

2.4

Zde se ve zhruba 20 článcích velmi podrobně a s konkrétním uvedením termínů stanovuje, co je třeba vykonat, aby v rámci stanovené maximální lhůty přechodného období 15 let (čl. 8 odst. 5) bylo dosaženo „zákazu vývozních a dovozních cel a všech poplatků s rovnocenným účinkem mezi členskými státy, tak i přijetí společného celního sazebníku ve vztahu ke třetím zemím“ s ohledem na „veškerý obchod zbožím“.

| 2.5 | Toto ustanovení je obsaženo nejen v Římské smlouvě (čl. 9 Smlouvy EHS), ale více než 50 let později i v Lisabonské smlouvě (čl. 28 SFEU). Vzhledem k tomu, že všeho již bylo dosaženo dříve – 1968 byly zrušeny cla na hranicích národních států, poté různé celní předpisy a pravidla o původu, což vedlo v roce 1992 k celnímu kodexu Společenství a ke společném celním sazebníku z roku 1987, v Lisabonské smlouvě stačí tři velmi krátké odstavce o celní unii (čl. 30 až 32 SFEU) namísto dvaceti podrobných odstavců v Římské smlouvě. |
| --- | --- |

2.5

Toto ustanovení je obsaženo nejen v Římské smlouvě (čl. 9 Smlouvy EHS), ale více než 50 let později i v Lisabonské smlouvě (čl. 28 SFEU). Vzhledem k tomu, že všeho již bylo dosaženo dříve – 1968 byly zrušeny cla na hranicích národních států, poté různé celní předpisy a pravidla o původu, což vedlo v roce 1992 k celnímu kodexu Společenství a ke společném celním sazebníku z roku 1987, v Lisabonské smlouvě stačí tři velmi krátké odstavce o celní unii (čl. 30 až 32 SFEU) namísto dvaceti podrobných odstavců v Římské smlouvě.

| 2.6 | Kromě výše uvedených právních základů se prováděním celních předpisů v EU zabývá řada specifických právních nástrojů, k nimž patří mj. právní předpisy k dodržování práv duševního vlastnictví, k prekursorům drog, kulturním statkům, ke kontrole peněžní hotovosti, dohledu nad trhem, jakož i právní předpisy na ochranu občanů a životního prostředí. |
| --- | --- |

2.6

Kromě výše uvedených právních základů se prováděním celních předpisů v EU zabývá řada specifických právních nástrojů, k nimž patří mj. právní předpisy k dodržování práv duševního vlastnictví, k prekursorům drog, kulturním statkům, ke kontrole peněžní hotovosti, dohledu nad trhem, jakož i právní předpisy na ochranu občanů a životního prostředí.

| 2.7 | Celní unie spadá, jak je stanoveno v článku 3 SFEU, do výlučné pravomoci Evropské unie, jak je popsána v čl. 2 odst. 1 SFEU. Odpovědnost za provádění celních předpisů mají členské státy. (Připomíná se, že vnitřní trh je sdílenou pravomocí Evropské unie a členských států, jak se popisuje v čl. 2 odst. 2 SFEU.). |
| --- | --- |

2.7

Celní unie spadá, jak je stanoveno v článku 3 SFEU, do výlučné pravomoci Evropské unie, jak je popsána v čl. 2 odst. 1 SFEU. Odpovědnost za provádění celních předpisů mají členské státy. (Připomíná se, že vnitřní trh je sdílenou pravomocí Evropské unie a členských států, jak se popisuje v čl. 2 odst. 2 SFEU.).

| 2.8 | Přidanou hodnotu celní unie si lze uvědomit mj. z následujících údajů Evropské komise: 17 % celosvětového obchodu v hodnotě 3 300 miliard EUR ročně prochází přes celní úřady EU. |
| --- | --- |

2.8

Přidanou hodnotu celní unie si lze uvědomit mj. z následujících údajů Evropské komise: 17 % celosvětového obchodu v hodnotě 3 300 miliard EUR ročně prochází přes celní úřady EU.

3.   Sdělení Komise

| 3.1 | Komise zveřejnila dne 21. prosince 2012 sdělení o stavu celní unie, neboť v polovině svého funkčního období chce udělat bilanci současného stavu, dosažených cílů a budoucích výzev.
  Jako konkrétní cíle zveřejněného sdělení uvádí Komise zejména:






  — | zdůraznit přidanou hodnotu a zásadní význam služeb, které celní unie poskytuje, jako základ růstu, konkurenceschopnosti a zabezpečení jednotného trhu a Evropské unie; |
| --- | --- | --- |

3.1

Komise zveřejnila dne 21. prosince 2012 sdělení o stavu celní unie, neboť v polovině svého funkčního období chce udělat bilanci současného stavu, dosažených cílů a budoucích výzev.

Jako konkrétní cíle zveřejněného sdělení uvádí Komise zejména:

—

zdůraznit přidanou hodnotu a zásadní význam služeb, které celní unie poskytuje, jako základ růstu, konkurenceschopnosti a zabezpečení jednotného trhu a Evropské unie;

| — | přiznání toho, že celní unie čelí problémům, které vyžadují celoevropskou reakci; |
| --- | --- |

—

přiznání toho, že celní unie čelí problémům, které vyžadují celoevropskou reakci;

| — | nastínění postupného řešení těchto problémů a vytvoření výkonnější, silnější a jednotnější celní unie do roku 2020. |
| --- | --- |

—

nastínění postupného řešení těchto problémů a vytvoření výkonnější, silnější a jednotnější celní unie do roku 2020.

| 3.2 | Na pozadí těchto cílů vidí Komise toto sdělení jako východisko debaty o třech důležitých aspektech:






  — | dokončení modernizace zahájené v roce 2003 prostřednictvím dokončení a vydání nového celního kodexu Unie a souvisejících aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů, jakož i jejich účelné provádění členskými státy; |
| --- | --- | --- |

3.2

Na pozadí těchto cílů vidí Komise toto sdělení jako východisko debaty o třech důležitých aspektech:

—

dokončení modernizace zahájené v roce 2003 prostřednictvím dokončení a vydání nového celního kodexu Unie a souvisejících aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů, jakož i jejich účelné provádění členskými státy;

| — | analýza a odstranění nedostatků v provádění celních právních předpisů, jakož i stanovení prioritních úkolů, jež je třeba řešit. V této souvislosti Komise provedla před několika lety interní studii sebehodnocení, v nejbližší době má být zveřejněno externí hodnocení o fungování celní unie; |
| --- | --- |

—

analýza a odstranění nedostatků v provádění celních právních předpisů, jakož i stanovení prioritních úkolů, jež je třeba řešit. V této souvislosti Komise provedla před několika lety interní studii sebehodnocení, v nejbližší době má být zveřejněno externí hodnocení o fungování celní unie;

| — | provádění změn ve struktuře správy za účelem zlepšení účinnosti a efektivnosti celní unie. Komise má v plánu předložit návrh v roce 2014. |
| --- | --- |

—

provádění změn ve struktuře správy za účelem zlepšení účinnosti a efektivnosti celní unie. Komise má v plánu předložit návrh v roce 2014.

| 3.3 | Komise vyzývá Radu a Evropský parlament, aby:






  — | bezodkladně dokončily modernizaci; |
| --- | --- | --- |

3.3

Komise vyzývá Radu a Evropský parlament, aby:

—

bezodkladně dokončily modernizaci;

| — | pro stanovení priorit celní unie zahájily dialog s příslušnými zainteresovanými stranami se zohledněním výsledků nedávných interních a externích hodnocení a analýz nedostatků; |
| --- | --- |

—

pro stanovení priorit celní unie zahájily dialog s příslušnými zainteresovanými stranami se zohledněním výsledků nedávných interních a externích hodnocení a analýz nedostatků;

| — | provedly reformu správy a role a povinností členských států a Komise, pokud jde o celkové operativní řízení celní unie. Další kroky v tomto kontextu by měly zahrnovat návrh na reformu, jež by měla být zahájena v roce 2014. |
| --- | --- |

—

provedly reformu správy a role a povinností členských států a Komise, pokud jde o celkové operativní řízení celní unie. Další kroky v tomto kontextu by měly zahrnovat návrh na reformu, jež by měla být zahájena v roce 2014.

| 3.4 | Komise ve svém sdělení uvádí, že členské státy nejsou z důvodu zvýšené globalizace samy schopny řešit související výzvy. Dle názoru Komise vyžaduje globalizace větší evropskou jednotu, což zároveň vyžaduje větší integraci. |
| --- | --- |

3.4

Komise ve svém sdělení uvádí, že členské státy nejsou z důvodu zvýšené globalizace samy schopny řešit související výzvy. Dle názoru Komise vyžaduje globalizace větší evropskou jednotu, což zároveň vyžaduje větší integraci.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | Výbor vítá, že Komise předložila v polovině svého funkčního období toto sdělení o stavu celní unie. Výbor rovněž zdůrazňuje velký význam celní unie pro EU, zejména pro růst, konkurenceschopnost a bezpečnost vnitřního trhu. |
| --- | --- |

4.1

Výbor vítá, že Komise předložila v polovině svého funkčního období toto sdělení o stavu celní unie. Výbor rovněž zdůrazňuje velký význam celní unie pro EU, zejména pro růst, konkurenceschopnost a bezpečnost vnitřního trhu.

| 4.2 | Výbor konstatuje, že Evropská unie stojí před vnějšími a vnitřními výzvami, jež musí řešit. |
| --- | --- |

4.2

Výbor konstatuje, že Evropská unie stojí před vnějšími a vnitřními výzvami, jež musí řešit.

| 4.2.1 | K vnějším výzvám patří: rostoucí obchodní toky, nové a komplexní logistické řetězce, změněný tlak plynoucí z konkurence, rostoucí kriminalita (včetně podvodu), jakož i teroristické aktivity a očekávání např. jiných prováděcích organizací, pro něž celní orgány vykonávají činnosti. |
| --- | --- |

4.2.1

K vnějším výzvám patří: rostoucí obchodní toky, nové a komplexní logistické řetězce, změněný tlak plynoucí z konkurence, rostoucí kriminalita (včetně podvodu), jakož i teroristické aktivity a očekávání např. jiných prováděcích organizací, pro něž celní orgány vykonávají činnosti.

| 4.2.2 | Za vnitřní výzvy považuje Výbor neúčinnost a nedostatečnou výkonnost způsobenou rozdílným prováděním v rámci 27 členských států, protože jednotlivé členské státy vyvíjejí své vlastní automatické systémy, uplatňují různé pracovní metody a existují v nich velké rozdíly v úrovni vzdělávání, což znemožňuje jednotné provádění evropských právních předpisů ze strany členských států. Tuto situaci navíc ztěžuje současná hospodářská krize. |
| --- | --- |

4.2.2

Za vnitřní výzvy považuje Výbor neúčinnost a nedostatečnou výkonnost způsobenou rozdílným prováděním v rámci 27 členských států, protože jednotlivé členské státy vyvíjejí své vlastní automatické systémy, uplatňují různé pracovní metody a existují v nich velké rozdíly v úrovni vzdělávání, což znemožňuje jednotné provádění evropských právních předpisů ze strany členských států. Tuto situaci navíc ztěžuje současná hospodářská krize.

| 4.3 | Výbor klade velký význam na provádění celní politiky založené na jednotných, transparentních, účinných, efektivních a zjednodušených postupech, což posílí globální konkurenceschopnost Evropské unie a zaručí ochranu práv a bezpečnosti evropských podniků a spotřebitelů a duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

4.3

Výbor klade velký význam na provádění celní politiky založené na jednotných, transparentních, účinných, efektivních a zjednodušených postupech, což posílí globální konkurenceschopnost Evropské unie a zaručí ochranu práv a bezpečnosti evropských podniků a spotřebitelů a duševního vlastnictví.

| 4.4 | Výbor toto doporučení již předložil v jednom ze svých předchozích stanovisek (1) a vzhledem k významu by rád toto doporučení důrazně zopakoval. |
| --- | --- |

4.4

Výbor toto doporučení již předložil v jednom ze svých předchozích stanovisek (1) a vzhledem k významu by rád toto doporučení důrazně zopakoval.

| 4.5 | Výbor rovněž důrazně poukazuje na to, že nesmí dojít k tomu, že členské státy budou při provádění celních předpisů sešněrovány do korzetu, aby mohly nadále zohledňovat rozsah svých obchodních toků. V tomto ohledu Výbor zdůrazňuje, že členské státy mají řadu nástrojů k usnadnění obchodní výměny: elektronické zpracování formalit, zjednodušené postupy, zavedení statusu oprávněného hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

4.5

Výbor rovněž důrazně poukazuje na to, že nesmí dojít k tomu, že členské státy budou při provádění celních předpisů sešněrovány do korzetu, aby mohly nadále zohledňovat rozsah svých obchodních toků. V tomto ohledu Výbor zdůrazňuje, že členské státy mají řadu nástrojů k usnadnění obchodní výměny: elektronické zpracování formalit, zjednodušené postupy, zavedení statusu oprávněného hospodářského subjektu.

| 4.6 | Příslušná harmonizace by měla být založena na osvědčených postupech a ne na evropské průměrné úrovni. |
| --- | --- |

4.6

Příslušná harmonizace by měla být založena na osvědčených postupech a ne na evropské průměrné úrovni.

| 4.7 | Má-li být dosaženo racionalizace nákladů, orientace na výsledky – a to i ve finanční oblasti ohledně nákladů – a skutečného pokroku, Výbor považuje za žádoucí, aby byly kontroly prováděny dle systémového přístupu založeného na posouzení rizika, spíše než v návaznosti na obchodní transakci. |
| --- | --- |

4.7

Má-li být dosaženo racionalizace nákladů, orientace na výsledky – a to i ve finanční oblasti ohledně nákladů – a skutečného pokroku, Výbor považuje za žádoucí, aby byly kontroly prováděny dle systémového přístupu založeného na posouzení rizika, spíše než v návaznosti na obchodní transakci.

| 4.8 | I Rada ve složení pro konkurenceschopnost dne 10. a 11. prosince 2012 zdůraznila ve svých závěrech nutnost „nadále podporovat jednotné uplatňování celní legislativy a moderní a harmonizovaný přístup k celním kontrolám a zároveň případně umožnit řešení na úrovni členských států při zohlednění dopadů na hospodářské subjekty a členské státy“ (2). |
| --- | --- |

4.8

I Rada ve složení pro konkurenceschopnost dne 10. a 11. prosince 2012 zdůraznila ve svých závěrech nutnost „nadále podporovat jednotné uplatňování celní legislativy a moderní a harmonizovaný přístup k celním kontrolám a zároveň případně umožnit řešení na úrovni členských států při zohlednění dopadů na hospodářské subjekty a členské státy“ (2).

| 4.9 | Rada poukazuje dále na nutnost „posílit spolupráci s dalšími subjekty na úrovni členských států i EU v oblastech bezpečnosti, zdraví, zabezpečení a životního prostředí, jakož i spolupráci s mezinárodními partnery, při respektování rozdělení pravomocí mezi EU a členskými státy v této oblasti“ (3). |
| --- | --- |

4.9

Rada poukazuje dále na nutnost „posílit spolupráci s dalšími subjekty na úrovni členských států i EU v oblastech bezpečnosti, zdraví, zabezpečení a životního prostředí, jakož i spolupráci s mezinárodními partnery, při respektování rozdělení pravomocí mezi EU a členskými státy v této oblasti“ (3).

| 4.10 | Výbor může rovněž souhlasit s názorem Evropské Komise, že další vývoj celní unie je možný pouze tehdy, bude-li vyvinut mechanismus měření a hodnocení výkonnosti celní unie. |
| --- | --- |

4.10

Výbor může rovněž souhlasit s názorem Evropské Komise, že další vývoj celní unie je možný pouze tehdy, bude-li vyvinut mechanismus měření a hodnocení výkonnosti celní unie.

| 4.11 | Výbor poukazuje dále na to, že kromě přísných celních postupů mohou existovat jiné překážky, jako např. chybějící infrastruktura na vnějších hranicích, jež brání v rychlém postupu. Pokud jsou dotčeny třetí země, měla by být tato problematika řešena v první instanci společně. |
| --- | --- |

4.11

Výbor poukazuje dále na to, že kromě přísných celních postupů mohou existovat jiné překážky, jako např. chybějící infrastruktura na vnějších hranicích, jež brání v rychlém postupu. Pokud jsou dotčeny třetí země, měla by být tato problematika řešena v první instanci společně.

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1 | Výbor se obává rostoucí disparity mezi neustále nabývajícím objemem práce na jedné straně a na druhé straně trvalým snižováním zaměstnanců v oblasti cel. Navzdory skutečnosti, že mnoho činností je automatizováno, zátěž těchto pracovníků roste. Je třeba mnohem více zohlednit tuto problematiku, při níž je důležité zejména vzdělávání a další vzdělávání. |
| --- | --- |

5.1

Výbor se obává rostoucí disparity mezi neustále nabývajícím objemem práce na jedné straně a na druhé straně trvalým snižováním zaměstnanců v oblasti cel. Navzdory skutečnosti, že mnoho činností je automatizováno, zátěž těchto pracovníků roste. Je třeba mnohem více zohlednit tuto problematiku, při níž je důležité zejména vzdělávání a další vzdělávání.

| 5.2 | V ideálním případě by si Výbor představoval, že by mohla vzniknout evropská vysoká škola pro celní správu, aby zaměstnanci celních správ členských států měli nutnou stejnou úroveň vzdělání. |
| --- | --- |

5.2

V ideálním případě by si Výbor představoval, že by mohla vzniknout evropská vysoká škola pro celní správu, aby zaměstnanci celních správ členských států měli nutnou stejnou úroveň vzdělání.

| 5.3 | Bezpečnost dodavatelského řetězce a řízení rizik považuje Výbor pro celní unii za velmi významné. Výbor v nejbližší době přijme stanovisko k nedávnému sdělení Komise na příslušné téma (COM(2012) 793 final; INT/681zpravodaj: pan Pezzini). |
| --- | --- |

5.3

Bezpečnost dodavatelského řetězce a řízení rizik považuje Výbor pro celní unii za velmi významné. Výbor v nejbližší době přijme stanovisko k nedávnému sdělení Komise na příslušné téma (COM(2012) 793 final; INT/681zpravodaj: pan Pezzini).

| 5.4 | Výbor rovněž vítá návrhy Komise, jež mohou řešit problémy vyplývající z různých přístupů k porušení celních předpisů EU a uplatňování sankcí, ať už by to bylo pouze z důvodu zásady rovnosti. Je však třeba zohlednit, že změny vnitrostátních systémů sankcí v rámci celní a trestněprávní legislativy členských států jsou pro členské státy citlivou tematikou. |
| --- | --- |

5.4

Výbor rovněž vítá návrhy Komise, jež mohou řešit problémy vyplývající z různých přístupů k porušení celních předpisů EU a uplatňování sankcí, ať už by to bylo pouze z důvodu zásady rovnosti. Je však třeba zohlednit, že změny vnitrostátních systémů sankcí v rámci celní a trestněprávní legislativy členských států jsou pro členské státy citlivou tematikou.

| 5.5 | Výbor doporučuje jako první krok přístup zaměřený na typ porušení celních předpisů, tak jak už to funguje v silniční dopravě (4). |
| --- | --- |

5.5

Výbor doporučuje jako první krok přístup zaměřený na typ porušení celních předpisů, tak jak už to funguje v silniční dopravě (4).

| 5.6 | Výbor vítá návrh Komise, že vypracuje modelové postupy, které budou zahrnuty do budoucí právní úpravy s cílem usnadnit prosazování celních předpisů ukládajících zákazy a omezení při dovozu a vývozu zboží. |
| --- | --- |

5.6

Výbor vítá návrh Komise, že vypracuje modelové postupy, které budou zahrnuty do budoucí právní úpravy s cílem usnadnit prosazování celních předpisů ukládajících zákazy a omezení při dovozu a vývozu zboží.

| 5.7 | Výbor by si býval přál, aby Komise byla ve sdělení konkrétnější ohledně dopadů svých návrhů v oblasti regulační a administrativní zátěže. |
| --- | --- |

5.7

Výbor by si býval přál, aby Komise byla ve sdělení konkrétnější ohledně dopadů svých návrhů v oblasti regulační a administrativní zátěže.

| 5.8 | Lepší výkon celní správy má zásadní význam. Je proto třeba rozvíjet spolupráci celních správ, posílit pravomoci celníků a postupovat v boji proti podvodům podle skutečně strategických evropských postupů. Lze si také přestavit okolnosti, za nichž by přenesení úkolů a činností jednotlivých členských států na společné instituce, které nemusejí být bezpodmínečně napojeny na Komisi ani být provozovány členskými státy společně, bylo žádoucí, např. když by to znamenalo velké úspory a/nebo zjednodušení provádění úkonů celní správy. |
| --- | --- |

5.8

Lepší výkon celní správy má zásadní význam. Je proto třeba rozvíjet spolupráci celních správ, posílit pravomoci celníků a postupovat v boji proti podvodům podle skutečně strategických evropských postupů. Lze si také přestavit okolnosti, za nichž by přenesení úkolů a činností jednotlivých členských států na společné instituce, které nemusejí být bezpodmínečně napojeny na Komisi ani být provozovány členskými státy společně, bylo žádoucí, např. když by to znamenalo velké úspory a/nebo zjednodušení provádění úkonů celní správy.

| 5.9 | Sdělení mohlo rovněž obsahovat více informací týkajících se souvislostí. Sdělení tyto informace neobsahuje, což ztěžuje jeho hodnocení. Zástupci Komise však jasně oznámili, že další legislativní návrhy budou naštěstí předloženy společně s posouzením dopadu. |
| --- | --- |

5.9

Sdělení mohlo rovněž obsahovat více informací týkajících se souvislostí. Sdělení tyto informace neobsahuje, což ztěžuje jeho hodnocení. Zástupci Komise však jasně oznámili, že další legislativní návrhy budou naštěstí předloženy společně s posouzením dopadu.

| 5.10 | Výbor sdílí obavy Komise, že současná správa celní unie, zejména co do společných procesů, dosáhla mezí účinnosti a efektivity. Výbor se domnívá, že orgány celní správy potřebují moderní a účinně fungující systém řízení, aby mohly i nadále účinně a nákladově efektivně pracovat. |
| --- | --- |

5.10

Výbor sdílí obavy Komise, že současná správa celní unie, zejména co do společných procesů, dosáhla mezí účinnosti a efektivity. Výbor se domnívá, že orgány celní správy potřebují moderní a účinně fungující systém řízení, aby mohly i nadále účinně a nákladově efektivně pracovat.

| 5.11 | Kromě toho Výbor poukazuje na to, že orgány celní správy musejí i v době současné ekonomické krize disponovat dostatečnými finančními prostředky, např. na modernizaci systémů IT, aby mohly účinně bojovat s podvodem a kriminalitou. |
| --- | --- |

5.11

Kromě toho Výbor poukazuje na to, že orgány celní správy musejí i v době současné ekonomické krize disponovat dostatečnými finančními prostředky, např. na modernizaci systémů IT, aby mohly účinně bojovat s podvodem a kriminalitou.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 68–71.

1

(2)  Závěry na téma Pokrok dosažený ve strategii dalšího vývoje celní unie, 3208. setkání Rady ve složení pro konkurenceschopnost, Brusel, 10. a 11. prosince 2012.

2

(3)  Viz výše.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 ze dne 21. října 2009, kterým se zavádějí společná pravidla týkající se závazných podmínek pro výkon povolání provozovatele silniční dopravy a zrušuje směrnice Rady 96/26/ES.

4

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/70

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akční plán: Evropské právo obchodních společností a správa a řízení společností – moderní právní rámec pro angažovanější akcionáře a udržitelnější společnosti

COM(2012) 740 final

2013/C 271/13

Zpravodaj: pan DE LAMAZE

Dne 19. února 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akční plán: Evropské právo obchodních společností a správa a řízení společností – moderní právní rámec pro angažovanější akcionáře a udržitelnější společnosti

COM(2012) 740 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 29. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 135 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 11 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá hlavní směry navrhovaného akčního plánu vztahujícího se ke správě společností. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá hlavní směry navrhovaného akčního plánu vztahujícího se ke správě společností.

| 1.2 | EHSV upozorňuje na nebezpečí, že se zvýší náklady na dosažení souladu s legislativou pro kotované společnosti a připomíná, že zásadně důležitou potřebou podniků je otevřený finanční trh. Správná rovnováha legislativních opatření a „měkkých“ právních norem (doporučení a zásad správy) bude záviset na podrobnostech provádění každé navrhované iniciativy. |
| --- | --- |

1.2

EHSV upozorňuje na nebezpečí, že se zvýší náklady na dosažení souladu s legislativou pro kotované společnosti a připomíná, že zásadně důležitou potřebou podniků je otevřený finanční trh. Správná rovnováha legislativních opatření a „měkkých“ právních norem (doporučení a zásad správy) bude záviset na podrobnostech provádění každé navrhované iniciativy.

| 1.3 | Zejména ohledně novátorského opatření, jímž je povinnost podniků transparentně informovat o své politice odměňování, očekává EHSV, že Komise stanoví přiměřené požadavky, aby neohrožovala jejich rozvoj zvýšením provozních nákladů. Upozorňuje na skutečnost, že tato nová pravidla budou muset být ve shodě s ochranou obchodního tajemství. |
| --- | --- |

1.3

Zejména ohledně novátorského opatření, jímž je povinnost podniků transparentně informovat o své politice odměňování, očekává EHSV, že Komise stanoví přiměřené požadavky, aby neohrožovala jejich rozvoj zvýšením provozních nákladů. Upozorňuje na skutečnost, že tato nová pravidla budou muset být ve shodě s ochranou obchodního tajemství.

| 1.4 | V zásadní otázce, kterou představuje myšlenka hlasování akcionářů o politice odměňování, EHSV zastává mínění, že snaha o evropskou harmonizaci nemůže zacházet za konzultativní hlasování, nemá-li být zpochybněn základ práva obchodních společností. |
| --- | --- |

1.4

V zásadní otázce, kterou představuje myšlenka hlasování akcionářů o politice odměňování, EHSV zastává mínění, že snaha o evropskou harmonizaci nemůže zacházet za konzultativní hlasování, nemá-li být zpochybněn základ práva obchodních společností.

| 1.5 | V rámci ohlášeného posouzení dopadu vyzývá EHSV Komisi, aby bedlivě prozkoumala důvodnost každé iniciativy v specifickém případu MSP. |
| --- | --- |

1.5

V rámci ohlášeného posouzení dopadu vyzývá EHSV Komisi, aby bedlivě prozkoumala důvodnost každé iniciativy v specifickém případu MSP.

| 1.6 | EHSV zastává mínění, že s ohledem na účinné fungování podniků, zejména v období krize, je vhodné jako doplnění oznámených iniciativ zdůraznit nutnost posílení zapojení zaměstnanců. |
| --- | --- |

1.6

EHSV zastává mínění, že s ohledem na účinné fungování podniků, zejména v období krize, je vhodné jako doplnění oznámených iniciativ zdůraznit nutnost posílení zapojení zaměstnanců.

| 1.7 | EHSV dále vyzývá k posílení vzdělávání členů správních rad a zastává mínění, že je třeba podporovat výměnu osvědčených postupů používaných v této oblasti. |
| --- | --- |

1.7

EHSV dále vyzývá k posílení vzdělávání členů správních rad a zastává mínění, že je třeba podporovat výměnu osvědčených postupů používaných v této oblasti.

| 1.8 | EHSV považuje v souvislosti s právem obchodních společností za nutné se prioritně zaměřit na návrh soukromé evropské společnosti a dále na opatření, jež mají usnadnit přemístění sídla uvnitř EU. V obou případech je nutné zajistit a posílit zapojení zaměstnanců, zejména na základě specifických konzultací se sociálními partnery, jak předpokládají evropské smlouvy. |
| --- | --- |

1.8

EHSV považuje v souvislosti s právem obchodních společností za nutné se prioritně zaměřit na návrh soukromé evropské společnosti a dále na opatření, jež mají usnadnit přemístění sídla uvnitř EU. V obou případech je nutné zajistit a posílit zapojení zaměstnanců, zejména na základě specifických konzultací se sociálními partnery, jak předpokládají evropské smlouvy.

| 1.9 | EHSV se nepřiklání k myšlence uznání pojmu „zájem skupiny“, který by ve svém důsledku ohrozil zásadu nezávislosti právnických osob uvnitř skupiny společností, a to zejména u osob neevropských. Kromě toho Výbor znepokojuje logika, jež hodlá nadřadit zájmy skupiny zájmům dceřiné společnosti, jež by to mohla považovat za obětování svých zájmů. |
| --- | --- |

1.9

EHSV se nepřiklání k myšlence uznání pojmu „zájem skupiny“, který by ve svém důsledku ohrozil zásadu nezávislosti právnických osob uvnitř skupiny společností, a to zejména u osob neevropských. Kromě toho Výbor znepokojuje logika, jež hodlá nadřadit zájmy skupiny zájmům dceřiné společnosti, jež by to mohla považovat za obětování svých zájmů.

2.   Obsah sdělení

| 2.1 | V návaznosti na sdělení „Evropa 2020“, kde Komise vyzývala k zlepšení podnikatelského prostředí v Evropě, nabízí v navrhovaném akčním plánu iniciativy zaměřené na konsolidaci správního rámce společností Evropské unie dvěma hlavními směry. Je to:






  — | větší transparentnost vůči akcionářům a veřejnosti i vůči podnikům: zveřejňování politiky rozmanitosti ve správních a dozorčích radách a řízení nefinančních rizik (strategických, operativních, ohrožení souladu aj.); zlepšení kvality vysvětlení, které by měly společnosti poskytovat, když se odchýlí od doporučení zásad správy; veřejnost politik hlasování institucionálních investorů, identifikace akcionářů; |
| --- | --- | --- |

2.1

V návaznosti na sdělení „Evropa 2020“, kde Komise vyzývala k zlepšení podnikatelského prostředí v Evropě, nabízí v navrhovaném akčním plánu iniciativy zaměřené na konsolidaci správního rámce společností Evropské unie dvěma hlavními směry. Je to:

—

větší transparentnost vůči akcionářům a veřejnosti i vůči podnikům: zveřejňování politiky rozmanitosti ve správních a dozorčích radách a řízení nefinančních rizik (strategických, operativních, ohrožení souladu aj.); zlepšení kvality vysvětlení, které by měly společnosti poskytovat, když se odchýlí od doporučení zásad správy; veřejnost politik hlasování institucionálních investorů, identifikace akcionářů;

| — | větší angažovanost akcionářů: lepší dohled nad politikou odměňování; rozšíření dohledu nad transakcemi spřízněných stran; úprava činnosti zmocněných poradců; ujasnění pojmu „jednání ve shodě“; podpora vlastnictví zaměstnaneckých akcií. |
| --- | --- |

—

větší angažovanost akcionářů: lepší dohled nad politikou odměňování; rozšíření dohledu nad transakcemi spřízněných stran; úprava činnosti zmocněných poradců; ujasnění pojmu „jednání ve shodě“; podpora vlastnictví zaměstnaneckých akcií.

| 2.2 | Současně se oznamují různé iniciativy v oblasti práva obchodních společností, jež se z definice vztahují kromě společností kotovaných na burze také na všechny akciové společnosti: usnadnění přeshraničních operací (přeshraniční fúze a rozdělení, případně přemístění sídla), prozkoumání postupu navrhovaného statusu evropské soukromé společnosti (SPE), informační kampaň o statutu evropské společnosti (SE) a evropské družstevní společnosti (SCE), opatření zaměřená na skupiny společností (zejména uznání pojmu „zájem skupiny“), kodifikace evropského práva obchodních společností. Všechny tyto iniciativy budou předmětem předběžného posouzení dopadů, a bude tedy možné je modifikovat. |
| --- | --- |

2.2

Současně se oznamují různé iniciativy v oblasti práva obchodních společností, jež se z definice vztahují kromě společností kotovaných na burze také na všechny akciové společnosti: usnadnění přeshraničních operací (přeshraniční fúze a rozdělení, případně přemístění sídla), prozkoumání postupu navrhovaného statusu evropské soukromé společnosti (SPE), informační kampaň o statutu evropské společnosti (SE) a evropské družstevní společnosti (SCE), opatření zaměřená na skupiny společností (zejména uznání pojmu „zájem skupiny“), kodifikace evropského práva obchodních společností. Všechny tyto iniciativy budou předmětem předběžného posouzení dopadů, a bude tedy možné je modifikovat.

3.   Obecné připomínky

3.1   Z všeobecného hlediska EHSV vítá opatření uvedená v navrhovaném akčním plánu. Tento plán, pokud se jedná o správu společností, směřuje spíše ke konsolidaci než hloubkovému přepracování současného rámce, a to s jednou výjimkou, o které pojednáme dále.

3.2   Tento akční plán vykazuje známky určitého hledání rovnováhy mezi legislativními opatřeními a „měkkými“ právními normami, tj. doporučeními a zásadami správy. EHSV poznamenává, že jakékoliv další povinnosti uložené v oblasti transparentnosti, zejména ve věci politik odměňování, povedou k růstu provozních nákladů společností.

3.3   EHSV lituje, že akční plán se sice zaměřuje na zlepšení angažovanosti akcionářů, ale nedoplňuje tento přístup zaměřením na posílené zapojení zaměstnanců, jehož význam Výbor zdůraznil již ve svém stanovisku k zelené knize z roku 2011 (1). EHSV by chtěl připomenout, že právo Evropské unie uznává zapojení zaměstnanců do rozhodovacího procesu jako příspěvek k udržitelnému rozvoji a výkonnosti podniku.

3.4   Nejen z hlediska tohoto akčního plánu se Výbor domnívá, že tento pojem, tedy zapojení zaměstnanců, by si zasloužil upřesnění z hlediska obsahu a přesného vymezení na základě práva obchodních společností, jež by se tím mohlo změnit (2). EHSV se vyslovuje ve prospěch přístupu více zúčastněných stran, což odpovídá výzvám, s nimiž jsou konfrontovány společnosti, jež usilují o rozvoj zaměřený na vzdálený časový horizont a pociťují závazek vůči svým zaměstnancům a svému okolí. Tento přístup předpokládá kvalitní sociální dialog a ovzduší důvěry založené na existenci jasných ustanovení ve věci informovanosti, konzultací a participace. V tomto smyslu hodlá EHSV podpořit zkoumání nových cest, jako je například koncept udržitelné společnosti (sustainable company) (3).

3.5   Výbor v návaznosti na svou reakci na zelenou knihu z roku 2011 také připomíná, že dobrá správa společnosti je rovněž závislá na kompetencích – zejména v právní a finanční problematice – členů správní rady. Zdůrazňuje, že je nutné přizpůsobit jejich vzdělávání typu společnosti, zejména jejímu rozměru, a vybízí k iniciativám zaměřeným na podporu výměny osvědčených postupů v této oblasti. Výbor soudí, že toto hledisko by mohlo být užitečným námětem budoucího doporučení ze strany Komise. Z důvodů transparentnosti a právní jistoty, zejména v případě MSP a jejich zaměstnanců, by měla opatření doplňující evropské právo obchodních společností vyloučit jakékoliv „nakupování statusu“ spočívající v povolování zápisu evropských společností ex nihilo nebo oddělování administrativního sídla od sociálního sídla společnosti.

3.6   Správa podniku

| 3.6.1 | EHSV již měl příležitost připomenout, že správa podniku vychází z úsilí zajistit přežití a prosperitu podniku (4) a nastolit podmínky vzájemné důvěry různých aktérů (5). Stejně jako v evropském právu obchodních společností musejí iniciativy v oblasti správy přispívat k usnadnění života a fungování podniků a přispívat k jejich konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

3.6.1

EHSV již měl příležitost připomenout, že správa podniku vychází z úsilí zajistit přežití a prosperitu podniku (4) a nastolit podmínky vzájemné důvěry různých aktérů (5). Stejně jako v evropském právu obchodních společností musejí iniciativy v oblasti správy přispívat k usnadnění života a fungování podniků a přispívat k jejich konkurenceschopnosti.

| 3.6.2 | Vzhledem k pádu mnoha titulů na burze a rostoucímu počtu společností opouštějících burzovní trh EHSV připomíná, že pro společnosti, zejména MSP, má zásadní význam přístup k finančnímu trhu. Současné potíže řady podniků s financováním značně brzdí jejich rozvoj. K zajištění otevřeného finančního trhu EHSV považuje za prvotní, aby nedošlo k dalšímu zpřísnění již tak podstatných omezení spojených se správou podniku pro společnosti kotované na burze, zejména MSP. V opačném případě by byly podniky ještě více odrazeny od kotace. Dále Výbor poukazuje na nebezpečí prohloubení asymetrie v hospodářské soutěži mezi podniky kotovanými a podniky nekotovanými, které nejsou podřízeny požadavkům na transparentnost, jako je tomu u kotovaných, a naopak podstatně využívají informace, které musejí kotované společnosti zveřejňovat. |
| --- | --- |

3.6.2

Vzhledem k pádu mnoha titulů na burze a rostoucímu počtu společností opouštějících burzovní trh EHSV připomíná, že pro společnosti, zejména MSP, má zásadní význam přístup k finančnímu trhu. Současné potíže řady podniků s financováním značně brzdí jejich rozvoj. K zajištění otevřeného finančního trhu EHSV považuje za prvotní, aby nedošlo k dalšímu zpřísnění již tak podstatných omezení spojených se správou podniku pro společnosti kotované na burze, zejména MSP. V opačném případě by byly podniky ještě více odrazeny od kotace. Dále Výbor poukazuje na nebezpečí prohloubení asymetrie v hospodářské soutěži mezi podniky kotovanými a podniky nekotovanými, které nejsou podřízeny požadavkům na transparentnost, jako je tomu u kotovaných, a naopak podstatně využívají informace, které musejí kotované společnosti zveřejňovat.

| 3.6.3 | EHSV lituje, že Komisí vyjádřená snaha brát v úvahu zvláštnosti MSP – jak z hlediska velikosti, tak struktury vlastnictví akcií – je formulována pouze velmi obecně a není řešena specificky a konkrétně pro každou z navrhovaných iniciativ. |
| --- | --- |

3.6.3

EHSV lituje, že Komisí vyjádřená snaha brát v úvahu zvláštnosti MSP – jak z hlediska velikosti, tak struktury vlastnictví akcií – je formulována pouze velmi obecně a není řešena specificky a konkrétně pro každou z navrhovaných iniciativ.

| 3.6.4 | V tomto ohledu EHSV zdůrazňuje nutnost úpravy evropské definice MSP tak, aby lépe zohledňovala charakteristiky malých a středních hodnot. |
| --- | --- |

3.6.4

V tomto ohledu EHSV zdůrazňuje nutnost úpravy evropské definice MSP tak, aby lépe zohledňovala charakteristiky malých a středních hodnot.

| 3.6.5 | Spíše než normativní přístup doporučuje EHSV zaujmout v co nejširší míře takový přístup, který se omezuje na definování zásad a svěřuje následně členským státům pravomoc, aby je co nejlépe přizpůsobily svým vlastním podmínkám. Již v roce 2003 (6) Komise zdůraznila značnou konvergenci národních zásad pro správu společností. EHSV s uspokojením konstatuje, že Komise v podstatných bodech navrhovaného akčního plánu takový přístup zaujala, a to zejména v oblasti vyšších nároků na vysvětlení, jež mají podat podniky odchylující se od zásad. |
| --- | --- |

3.6.5

Spíše než normativní přístup doporučuje EHSV zaujmout v co nejširší míře takový přístup, který se omezuje na definování zásad a svěřuje následně členským státům pravomoc, aby je co nejlépe přizpůsobily svým vlastním podmínkám. Již v roce 2003 (6) Komise zdůraznila značnou konvergenci národních zásad pro správu společností. EHSV s uspokojením konstatuje, že Komise v podstatných bodech navrhovaného akčního plánu takový přístup zaujala, a to zejména v oblasti vyšších nároků na vysvětlení, jež mají podat podniky odchylující se od zásad.

| 3.6.6 | Pokud se týče všeobecného cíle transparentnosti, podporuje EHSV iniciativy Komise zaměřené na to, aby se v EU všeobecně rozšířila pravidla platná v určitých členských státech, zejména ta, která přispívají k dlouhodobé výkonnosti podniků. Obtížné se jeví pouze nalezení rovnovážného bodu mezi legitimními požadavky na transparentnost a nutností nebránit růstu podniků nadměrnými administrativními náklady a zveřejňováním údajů citlivých z hlediska hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

3.6.6

Pokud se týče všeobecného cíle transparentnosti, podporuje EHSV iniciativy Komise zaměřené na to, aby se v EU všeobecně rozšířila pravidla platná v určitých členských státech, zejména ta, která přispívají k dlouhodobé výkonnosti podniků. Obtížné se jeví pouze nalezení rovnovážného bodu mezi legitimními požadavky na transparentnost a nutností nebránit růstu podniků nadměrnými administrativními náklady a zveřejňováním údajů citlivých z hlediska hospodářské soutěže.

| 3.6.7 | EHSV zastává mínění, že požadavky vyjádřené zásadou „dodržuj nebo vysvětli“ jsou základem principů správy společností, a souhlasí s konstatováním, že je při jejím uplatňování nutná větší důslednost. Výbor vítá iniciativu Komise v tomto směru. |
| --- | --- |

3.6.7

EHSV zastává mínění, že požadavky vyjádřené zásadou „dodržuj nebo vysvětli“ jsou základem principů správy společností, a souhlasí s konstatováním, že je při jejím uplatňování nutná větší důslednost. Výbor vítá iniciativu Komise v tomto směru.

| 3.6.8 | EHSV zaznamenává záměr Komise posílit úlohu akcionářů a nalézt tak uspokojivou rovnováhu různých zainteresovaných stran. Citlivě vnímá skutečnost, že za uvedenými právy, jež mají umožnit akcionářům větší zapojení, se rýsují také povinnosti, jimž budou muset dostát. |
| --- | --- |

3.6.8

EHSV zaznamenává záměr Komise posílit úlohu akcionářů a nalézt tak uspokojivou rovnováhu různých zainteresovaných stran. Citlivě vnímá skutečnost, že za uvedenými právy, jež mají umožnit akcionářům větší zapojení, se rýsují také povinnosti, jimž budou muset dostát.

| 3.6.9 | Považuje proto za nutné zaměřit se na dialog mezi akcionáři a emitenty a zvláštní význam přikládá iniciativě požadující, aby podniky znaly své akcionáře, což je nutným předpokladem takového dialogu. Budoucí evropský nástroj pro tuto oblast bude muset brát v úvahu rozdílnosti právní úpravy ochrany osobních údajů. |
| --- | --- |

3.6.9

Považuje proto za nutné zaměřit se na dialog mezi akcionáři a emitenty a zvláštní význam přikládá iniciativě požadující, aby podniky znaly své akcionáře, což je nutným předpokladem takového dialogu. Budoucí evropský nástroj pro tuto oblast bude muset brát v úvahu rozdílnosti právní úpravy ochrany osobních údajů.

| 3.6.10 | EHSV také podporuje návrh, aby institucionální investoři byli povinni zveřejňovat informace o svých politikách hlasování a zapojení, především o investičním horizontu ve společnostech, jejichž tituly drží. |
| --- | --- |

3.6.10

EHSV také podporuje návrh, aby institucionální investoři byli povinni zveřejňovat informace o svých politikách hlasování a zapojení, především o investičním horizontu ve společnostech, jejichž tituly drží.

| 3.6.11 | V zásadní otázce, kterou představuje myšlenka hlasování akcionářů o politice odměňování a zpráva o odměňování, EHSV zastává mínění, že snaha o evropskou harmonizaci nemůže zacházet za konzultativní hlasování. |
| --- | --- |

3.6.11

V zásadní otázce, kterou představuje myšlenka hlasování akcionářů o politice odměňování a zpráva o odměňování, EHSV zastává mínění, že snaha o evropskou harmonizaci nemůže zacházet za konzultativní hlasování.

3.7   Právo obchodních společností

| 3.7.1 | Mezi různými navrhovanými iniciativami EHSV zastává jiné priority, než jsou ty, jež uvádí Komise. |
| --- | --- |

3.7.1

Mezi různými navrhovanými iniciativami EHSV zastává jiné priority, než jsou ty, jež uvádí Komise.

| 3.7.2 | Na rozdíl od Komise EHSV zastává mínění, že je důležité dál pokračovat v úsilí o návrh SPE a pokusit se nalézt řešení, které by mohlo být konsensuální. |
| --- | --- |

3.7.2

Na rozdíl od Komise EHSV zastává mínění, že je důležité dál pokračovat v úsilí o návrh SPE a pokusit se nalézt řešení, které by mohlo být konsensuální.

| 3.7.3 | EHSV dále považuje za prioritní usnadnit postupy přemístění sídla uvnitř EU a soudí, že také iniciativa v této věci, kterou žádá, musí nadále zajišťovat a upevňovat podmínky pro aktivní zapojení zaměstnanců. |
| --- | --- |

3.7.3

EHSV dále považuje za prioritní usnadnit postupy přemístění sídla uvnitř EU a soudí, že také iniciativa v této věci, kterou žádá, musí nadále zajišťovat a upevňovat podmínky pro aktivní zapojení zaměstnanců.

4.   Konkrétní připomínky

4.1   Správa podniku

| 4.1.1 | EHSV uznává, že je nutné, aby podniky zlepšily kvalitu vysvětlení, jež musejí podávat, když se odchýlí od zásad správy. Tato vysvětlení se někdy jeví jako čistě řečnické cvičení, zatímco by měla naopak být řádně doložena a případně uvádět použitá náhradní řešení. |
| --- | --- |

4.1.1

EHSV uznává, že je nutné, aby podniky zlepšily kvalitu vysvětlení, jež musejí podávat, když se odchýlí od zásad správy. Tato vysvětlení se někdy jeví jako čistě řečnické cvičení, zatímco by měla naopak být řádně doložena a případně uvádět použitá náhradní řešení.

| 4.1.2 | EHSV s uspokojením konstatuje, že Komise ponechává na zodpovědnosti členských států a vnitrostátních zásad správy, aby upřesnily opatření ke zlepšení výkazů o správních postupech. |
| --- | --- |

4.1.2

EHSV s uspokojením konstatuje, že Komise ponechává na zodpovědnosti členských států a vnitrostátních zásad správy, aby upřesnily opatření ke zlepšení výkazů o správních postupech.

| 4.1.3 | Jak již měl Výbor možnost zdůraznit (7), je vysoká úroveň vysvětlení podávaných podniky především v jejich zájmu, protože podnik je v případě nedostatečného vysvětlení sankcionován trhem. |
| --- | --- |

4.1.3

Jak již měl Výbor možnost zdůraznit (7), je vysoká úroveň vysvětlení podávaných podniky především v jejich zájmu, protože podnik je v případě nedostatečného vysvětlení sankcionován trhem.

| 4.1.4 | Pokud se jedná o případný úmysl Komise kontrolovat, či dokonce ověřovat kvalitu informací o správě společnosti, které se předávají trhu, podotýká EHSV, že není nakloněn závaznému postupu v této oblasti. Dále poukazuje na technické obtíže, na něž by takový návrh narážel, když by musel – po vzoru směrnice o povinném auditu zakládající výbor pro audit – definovat na úrovni EU homogenní kritéria vztahující se na všechny podniky. |
| --- | --- |

4.1.4

Pokud se jedná o případný úmysl Komise kontrolovat, či dokonce ověřovat kvalitu informací o správě společnosti, které se předávají trhu, podotýká EHSV, že není nakloněn závaznému postupu v této oblasti. Dále poukazuje na technické obtíže, na něž by takový návrh narážel, když by musel – po vzoru směrnice o povinném auditu zakládající výbor pro audit – definovat na úrovni EU homogenní kritéria vztahující se na všechny podniky.

| 4.1.5 | Opatření, jež by mohlo podniky nejvýznamněji administrativně zatížit, se týká požadavků na transparentnost ve věci politik odměňování a podrobností o odměňování jednotlivých pracovníků správy, které v současnosti odpovídá různým doporučením a vnitrostátním zásadám správy. Komise ve svém akčním plánu v této oblasti využívá nástroj závazný na úrovni EU. EHSV by mohl takové opatření akceptovat jedině tehdy, pokud by jeho konkrétní uplatnění citelně nezvyšovalo regulační náklady podniků. Tyto náklady je třeba bedlivě vyhodnotit během předběžného posouzení dopadů. EHSV také varuje před nebezpečím, že odhalení kritérií vztahujících se na proměnlivou složku odměny výkonných ředitelů může ohrozit zachování obchodního tajemství. EHSV zdůrazňuje, že kromě samotných přiznaných částek je důležité předat akcionářům jasné a úplné informace o tom, jak byly vypočteny a na základě jakých kritérií byly stanoveny. |
| --- | --- |

4.1.5

Opatření, jež by mohlo podniky nejvýznamněji administrativně zatížit, se týká požadavků na transparentnost ve věci politik odměňování a podrobností o odměňování jednotlivých pracovníků správy, které v současnosti odpovídá různým doporučením a vnitrostátním zásadám správy. Komise ve svém akčním plánu v této oblasti využívá nástroj závazný na úrovni EU. EHSV by mohl takové opatření akceptovat jedině tehdy, pokud by jeho konkrétní uplatnění citelně nezvyšovalo regulační náklady podniků. Tyto náklady je třeba bedlivě vyhodnotit během předběžného posouzení dopadů. EHSV také varuje před nebezpečím, že odhalení kritérií vztahujících se na proměnlivou složku odměny výkonných ředitelů může ohrozit zachování obchodního tajemství. EHSV zdůrazňuje, že kromě samotných přiznaných částek je důležité předat akcionářům jasné a úplné informace o tom, jak byly vypočteny a na základě jakých kritérií byly stanoveny.

| 4.1.6 | EHSV považuje za jeden z nejobtížnějších prvků myšlenku, že by akcionáři měli právo hlasovat o politice odměňování a zprávě o odměňování. EHSV vyzývá ke zvláštní obezřetnosti v této oblasti. EHSV poznamenává, že postoj Komise zůstává v této oblasti poměrně nejasný a Komise neuvádí důsledky takového hlasování, tj. je-li konzultativní nebo závazné. |
| --- | --- |

4.1.6

EHSV považuje za jeden z nejobtížnějších prvků myšlenku, že by akcionáři měli právo hlasovat o politice odměňování a zprávě o odměňování. EHSV vyzývá ke zvláštní obezřetnosti v této oblasti. EHSV poznamenává, že postoj Komise zůstává v této oblasti poměrně nejasný a Komise neuvádí důsledky takového hlasování, tj. je-li konzultativní nebo závazné.

| 4.1.7 | Kromě právních a technických obtíží spojených s jeho zavedením by závazné hlasování předpokládalo transfer pravomocí správní rady na akcionáře. EHSV nepodporuje tento směr, který by hluboce změnil právo obchodních společností, a to ani za předpokladu, že by každý členský stát měl možnost rozhodovat o konzultativní nebo závazné povaze hlasování, jak Výbor předpokládá. |
| --- | --- |

4.1.7

Kromě právních a technických obtíží spojených s jeho zavedením by závazné hlasování předpokládalo transfer pravomocí správní rady na akcionáře. EHSV nepodporuje tento směr, který by hluboce změnil právo obchodních společností, a to ani za předpokladu, že by každý členský stát měl možnost rozhodovat o konzultativní nebo závazné povaze hlasování, jak Výbor předpokládá.

| 4.1.8 | EHSV se již k této otázce vyslovil ve smyslu, že by se jednalo o schválení hlasováním. Usnesení o politice odměňování by se předkládalo akcionářům na valné hromadě a bylo by předtím projednáno a přijato správní radou jako celkem, jak tomu již je v Německu (8). |
| --- | --- |

4.1.8

EHSV se již k této otázce vyslovil ve smyslu, že by se jednalo o schválení hlasováním. Usnesení o politice odměňování by se předkládalo akcionářům na valné hromadě a bylo by předtím projednáno a přijato správní radou jako celkem, jak tomu již je v Německu (8).

| 4.1.9 | Pokud se jedná o proměnlivou část odměny přiznávanou výkonným ředitelům, EHSV připomíná, že její schválení valnou hromadou akcionářů se musí vztahovat na systém a použitá pravidla (předem stanovená a měřitelná výkonová kritéria) i na částku samotnou, vyplacenou podle těchto pravidel (9). |
| --- | --- |

4.1.9

Pokud se jedná o proměnlivou část odměny přiznávanou výkonným ředitelům, EHSV připomíná, že její schválení valnou hromadou akcionářů se musí vztahovat na systém a použitá pravidla (předem stanovená a měřitelná výkonová kritéria) i na částku samotnou, vyplacenou podle těchto pravidel (9).

| 4.1.10 | Pokud se jedná o činnost zmocněných poradců, EHSV uznává, že je nutná její přísnější úprava. Doporučuje zejména, aby byli vázáni těmito povinnostmi: zveřejňovat svou politiku hlasování (se zdůvodněním smyslu svých doporučení); rozšířit svůj návrh analytické zprávy ve společnosti před jejím předáním investorům (tak, aby společnost mohla uplatnit své připomínky); uvést stav konfliktu zájmů, který by mohl ovlivnit jejich činnost, zejména vztahy, které by mohly existovat vůči společnosti a jejím akcionářům, a uvést opatření k tomu, aby k takovému konfliktu zájmů nedošlo. |
| --- | --- |

4.1.10

Pokud se jedná o činnost zmocněných poradců, EHSV uznává, že je nutná její přísnější úprava. Doporučuje zejména, aby byli vázáni těmito povinnostmi: zveřejňovat svou politiku hlasování (se zdůvodněním smyslu svých doporučení); rozšířit svůj návrh analytické zprávy ve společnosti před jejím předáním investorům (tak, aby společnost mohla uplatnit své připomínky); uvést stav konfliktu zájmů, který by mohl ovlivnit jejich činnost, zejména vztahy, které by mohly existovat vůči společnosti a jejím akcionářům, a uvést opatření k tomu, aby k takovému konfliktu zájmů nedošlo.

4.2   Právo obchodních společností

| 4.2.1 | EHSV zastává mínění, že je důležité pokračovat v návrhu SPE, jehož konkretizace bude muset být v souladu s ustanoveními Smlouvy i s platným právem obchodních společností. Kromě harmonizace legislativy členských států by podle názoru EHSV tento jednotný nástroj (SPE) měl značný pákový účinek ku prospěchu přeshraniční aktivity MSP. Aktivní zapojení zaměstnanců v SPE podle stejných pravidel, jaká platí pro SE a SCE je požadavkem, který podle názoru EHSV není možné zpochybnit. Opačný postup by návrh znehodnotil a jedná se o zásadní podmínku pro to, aby s ním EHSV souhlasil. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV zastává mínění, že je důležité pokračovat v návrhu SPE, jehož konkretizace bude muset být v souladu s ustanoveními Smlouvy i s platným právem obchodních společností. Kromě harmonizace legislativy členských států by podle názoru EHSV tento jednotný nástroj (SPE) měl značný pákový účinek ku prospěchu přeshraniční aktivity MSP. Aktivní zapojení zaměstnanců v SPE podle stejných pravidel, jaká platí pro SE a SCE je požadavkem, který podle názoru EHSV není možné zpochybnit. Opačný postup by návrh znehodnotil a jedná se o zásadní podmínku pro to, aby s ním EHSV souhlasil.

| 4.2.2 | V otázce evropských pravidel, která se mají zavést k usnadnění přemisťování sídel mezi členskými státy, by si přál EHSV větší odhodlání ze strany Komise, jež sama uznává skutečnou potřebu zlepšení v této věci. Iniciativa, kterou Výbor požaduje, by měla nadále zajišťovat a upevňovat podmínky pro aktivní zapojení zaměstnanců. Zaměstnanci musejí být informováni a navrhované přemístění s nimi musí být projednáno v souladu s článkem 4 směrnice 2002/14/ES a směrnicí o evropských podnikových radách. |
| --- | --- |

4.2.2

V otázce evropských pravidel, která se mají zavést k usnadnění přemisťování sídel mezi členskými státy, by si přál EHSV větší odhodlání ze strany Komise, jež sama uznává skutečnou potřebu zlepšení v této věci. Iniciativa, kterou Výbor požaduje, by měla nadále zajišťovat a upevňovat podmínky pro aktivní zapojení zaměstnanců. Zaměstnanci musejí být informováni a navrhované přemístění s nimi musí být projednáno v souladu s článkem 4 směrnice 2002/14/ES a směrnicí o evropských podnikových radách.

| 4.2.3 | EHSV má naproti tomu vážné výhrady ohledně jakékoliv unijní iniciativy vedoucí k uznání pojmu „zájem skupiny“, což by v důsledku nemohlo nepoškodit zásadu nezávislosti právnických osob uvnitř skupiny společností, a to zejména u osob neevropských. Přes opatrný a uvážlivý přístup Komise kromě toho Výbor znepokojuje logika, jež hodlá nadřadit zájmy skupiny zájmům dceřiné společnosti, jež by to mohla považovat za obětování svých zájmů. Pokud by nicméně Komise chtěla tímto směrem pokračovat, je v každém případě nutné, aby napřed pracovala na společné evropské právní definici pojmu „skupina společností“, což je úkol velice citlivý a nesnadný, protože členské státy tuto otázku upravují odlišně. |
| --- | --- |

4.2.3

EHSV má naproti tomu vážné výhrady ohledně jakékoliv unijní iniciativy vedoucí k uznání pojmu „zájem skupiny“, což by v důsledku nemohlo nepoškodit zásadu nezávislosti právnických osob uvnitř skupiny společností, a to zejména u osob neevropských. Přes opatrný a uvážlivý přístup Komise kromě toho Výbor znepokojuje logika, jež hodlá nadřadit zájmy skupiny zájmům dceřiné společnosti, jež by to mohla považovat za obětování svých zájmů. Pokud by nicméně Komise chtěla tímto směrem pokračovat, je v každém případě nutné, aby napřed pracovala na společné evropské právní definici pojmu „skupina společností“, což je úkol velice citlivý a nesnadný, protože členské státy tuto otázku upravují odlišně.

| 4.2.4 | Vzhledem k šíři akčního plánu EHSV nepovažuje v období do konce roku za prioritní dosáhnout kodifikace práva obchodních společností v EU, protože se jedná o úkol ze své podstaty velmi časově náročný. |
| --- | --- |

4.2.4

Vzhledem k šíři akčního plánu EHSV nepovažuje v období do konce roku za prioritní dosáhnout kodifikace práva obchodních společností v EU, protože se jedná o úkol ze své podstaty velmi časově náročný.

| 4.2.5 | Kromě toho EHSV pochybuje, zda je to možné provést na základě trvalého práva, a to tím spíše, že Komise hodlá napravit právní mezery a nechtěné duplicity, které se objevují ve směrnicích. |
| --- | --- |

4.2.5

Kromě toho EHSV pochybuje, zda je to možné provést na základě trvalého práva, a to tím spíše, že Komise hodlá napravit právní mezery a nechtěné duplicity, které se objevují ve směrnicích.

| 4.2.6 | Tento úkol by byl velice obtížný, protože tyto směrnice obsahují řadu možností a již byly z větší části provedeny do legislativy členských států. |
| --- | --- |

4.2.6

Tento úkol by byl velice obtížný, protože tyto směrnice obsahují řadu možností a již byly z větší části provedeny do legislativy členských států.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst C 24, 28.1.2012, s. 91.

1

(2)  Právo obchodních společností se totiž zakládá pouze na vztazích akcionářů, správní rady a výkonných orgánů.

2

(3)  Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 35.

3

(4)  Úř. věst. C 84, 17.3.2011, s. 13.

4

(5)  Vedení, zastoupení pracovníků, investorů, územních orgánů.

5

(6)  Viz sdělení Modernizace práva společností a efektivnější řízení podniků – plán postupu, COM(2003) 284 final.

6

Modernizace práva společností a efektivnější řízení podniků – plán postupu

(7)  Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 91.

7

(8)  Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 91.

8

(9)  Ve shodě s tím, co Komise uvedla v doporučení z roku 2004.

9

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/75 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/75

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akční plán podnikání 2020 – Opětovné probuzení podnikatelského ducha v Evropě

COM(2012) 795 final

2013/C 271/14

Zpravodaj: pan Gonçalo LOBO XAVIER

Spoluzpravodaj: pan Ronny LANNOO

Dne 18. března 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Sdělení Komise – Akční plán podnikání 2020 – Opětovné probuzení podnikatelského ducha v Evropě

COM(2012) 795 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 29. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 23. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 61 hlasy pro, 8 hlasů bylo proti a 13 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropa čelí obrovským výzvám a všechny členské státy se musí i nadále kriticky podílet na řešení problémů, jež odhalila hospodářská a finanční krize. Jedním z největších problémů, nezaměstnanost, ať už je jakéhokoliv druhu a nezávisle na tom, které části společnosti postihuje, vyžaduje společné a jednotné úsilí členských států, které se musí sdružit kolem společné strategie, jež bude uplatňována odlišně, v závislosti na charakteristických rysech a možnostech každé země. |
| --- | --- |

1.1

Evropa čelí obrovským výzvám a všechny členské státy se musí i nadále kriticky podílet na řešení problémů, jež odhalila hospodářská a finanční krize. Jedním z největších problémů, nezaměstnanost, ať už je jakéhokoliv druhu a nezávisle na tom, které části společnosti postihuje, vyžaduje společné a jednotné úsilí členských států, které se musí sdružit kolem společné strategie, jež bude uplatňována odlišně, v závislosti na charakteristických rysech a možnostech každé země.

| 1.2 | V tomto kontextu předkládá Evropská komise Akční plán podnikání 2020, kterým hodlá podpořit podnikání a inovace a který má umožnit obnovu ekonomik a vytvoření skutečného „evropského podnikatelského ducha“, schopného mobilizovat společnost v zájmu realizace cílů, které se týkají všech. |
| --- | --- |

1.2

V tomto kontextu předkládá Evropská komise Akční plán podnikání 2020, kterým hodlá podpořit podnikání a inovace a který má umožnit obnovu ekonomik a vytvoření skutečného „evropského podnikatelského ducha“, schopného mobilizovat společnost v zájmu realizace cílů, které se týkají všech.

| 1.3 | Toto stanovisko analyzuje přidanou hodnotu vypracování Akčního plánu podnikání 2020, který je realistickým kompromisem zacíleným na obnovu podnikatelského a podnikavého ducha coby skutečně evropského nástroje k překonání krize. Plán se zaměřuje na investice do konkrétních opatření a krátkodobých, střednědobých i dlouhodobých strukturálních politik, které by měly být natolik účinné, aby zvrátily současný stav, a to prostřednictvím posílení a propagace podnikavého a aktivního přístupu společnosti k inovacím a hospodářskému růstu. Tato politika podnikání musí stimulovat vytváření všech typů podniků. Je třeba mimo jiné podpořit nové samostatně výdělečně činné osoby, řemeslníky, svobodná povolání, rodinné podniky, družstva a sociální podniky. |
| --- | --- |

1.3

Toto stanovisko analyzuje přidanou hodnotu vypracování Akčního plánu podnikání 2020, který je realistickým kompromisem zacíleným na obnovu podnikatelského a podnikavého ducha coby skutečně evropského nástroje k překonání krize. Plán se zaměřuje na investice do konkrétních opatření a krátkodobých, střednědobých i dlouhodobých strukturálních politik, které by měly být natolik účinné, aby zvrátily současný stav, a to prostřednictvím posílení a propagace podnikavého a aktivního přístupu společnosti k inovacím a hospodářskému růstu. Tato politika podnikání musí stimulovat vytváření všech typů podniků. Je třeba mimo jiné podpořit nové samostatně výdělečně činné osoby, řemeslníky, svobodná povolání, rodinné podniky, družstva a sociální podniky.

| 1.4 | EHSV je toho názoru, že společnost musí podnikání vnímat ne jako lék na všechny problémy, ale spíše jako něco, co napomůže potřebným změnám v postoji nutným pro vytvoření kultury založené na inovacích, touze po znalostech a podnikatelských příležitostech, s cílem dosáhnout hospodářského růstu a sociálního blahobytu ve všech typech podniků. |
| --- | --- |

1.4

EHSV je toho názoru, že společnost musí podnikání vnímat ne jako lék na všechny problémy, ale spíše jako něco, co napomůže potřebným změnám v postoji nutným pro vytvoření kultury založené na inovacích, touze po znalostech a podnikatelských příležitostech, s cílem dosáhnout hospodářského růstu a sociálního blahobytu ve všech typech podniků.

| 1.5 | EHSV se obává, že víceletý finanční rámec schválený Evropskou radou ohrozí provádění Akčního plánu podnikání 2020, který se tak změní v pouhý soubor dobrých úmyslů, jež nebudou udržitelné finančně. |
| --- | --- |

1.5

EHSV se obává, že víceletý finanční rámec schválený Evropskou radou ohrozí provádění Akčního plánu podnikání 2020, který se tak změní v pouhý soubor dobrých úmyslů, jež nebudou udržitelné finančně.

| 1.6 | EHSV varuje Evropský parlament a vyzývá jej, aby zvážil potřebu vyčlenit finanční prostředky nezbytné k důkladnému a udržitelnému provádění plánu, a připomíná, že významnou úlohu mohou v této souvislosti sehrát strukturální fondy. |
| --- | --- |

1.6

EHSV varuje Evropský parlament a vyzývá jej, aby zvážil potřebu vyčlenit finanční prostředky nezbytné k důkladnému a udržitelnému provádění plánu, a připomíná, že významnou úlohu mohou v této souvislosti sehrát strukturální fondy.

| 1.7 | EHSV připomíná, že je nezbytné, aby jednotlivé subjekty činné v praxi měly k dispozici zdroje potřebné k šíření osvědčených postupů v oblasti podnikání a informování o nich, a to nezávisle na jejich původu (veřejném si soukromém sektoru) nebo oblasti činnosti. |
| --- | --- |

1.7

EHSV připomíná, že je nezbytné, aby jednotlivé subjekty činné v praxi měly k dispozici zdroje potřebné k šíření osvědčených postupů v oblasti podnikání a informování o nich, a to nezávisle na jejich původu (veřejném si soukromém sektoru) nebo oblasti činnosti.

| 1.8 | EHSV doporučuje, aby byl Akční plán podnikání 2020 proveden Evropskou komisí a členskými státy, v úzké spolupráci s různými zastupitelskými organizacemi MSP, s ohledem na jejich široký rozsah a význam v evropském kontextu. |
| --- | --- |

1.8

EHSV doporučuje, aby byl Akční plán podnikání 2020 proveden Evropskou komisí a členskými státy, v úzké spolupráci s různými zastupitelskými organizacemi MSP, s ohledem na jejich široký rozsah a význam v evropském kontextu.

| 1.9 | EHSV souhlasí s tím, že politiky zaměřené na podporu podnikání musí být koordinovány s politikami v oblasti vzdělávání, zapojit komunitu pedagogů a informovat o tématech podnikání již od prvních let školní docházky. EHSV také vyzývá ke koordinaci těchto činností jak na vnitrostátní, tak i na evropské úrovni, s cílem zajistit vyvážené uplatňování navrhovaných činností. |
| --- | --- |

1.9

EHSV souhlasí s tím, že politiky zaměřené na podporu podnikání musí být koordinovány s politikami v oblasti vzdělávání, zapojit komunitu pedagogů a informovat o tématech podnikání již od prvních let školní docházky. EHSV také vyzývá ke koordinaci těchto činností jak na vnitrostátní, tak i na evropské úrovni, s cílem zajistit vyvážené uplatňování navrhovaných činností.

| 1.10 | EHSV má za to, že by Komise měla jeden z nadcházejících dvou roků vyhlásit Rokem podnikání, po vzoru jiných let připomínajících důležité společenské aspekty, a podporovat společné iniciativy, čímž by podpořila koncept „evropského podnikání“. Tento návrh se nijak nedotýká pořádání Dne podnikání EU, o kterém se hovoří v dokumentu. |
| --- | --- |

1.10

EHSV má za to, že by Komise měla jeden z nadcházejících dvou roků vyhlásit Rokem podnikání, po vzoru jiných let připomínajících důležité společenské aspekty, a podporovat společné iniciativy, čímž by podpořila koncept „evropského podnikání“. Tento návrh se nijak nedotýká pořádání Dne podnikání EU, o kterém se hovoří v dokumentu.

| 1.11 | EHSV vyzývá Komisi, aby zavedla čtvrtou oblast zásahu zaměřenou na podporu poskytování pomoci, poradenství a asistence podnikům, zejména těm nejmenším, ze strany zprostředkovatelských organizací. |
| --- | --- |

1.11

EHSV vyzývá Komisi, aby zavedla čtvrtou oblast zásahu zaměřenou na podporu poskytování pomoci, poradenství a asistence podnikům, zejména těm nejmenším, ze strany zprostředkovatelských organizací.

| 1.12 | EHSV žádá Komisi, Evropský parlament a Radu, aby – na základě zkušeností více členských států – vytvořily a zavedly systémy, které budou podporovat seniory, kteří si přejí věnovat se v důchodu samostatné výdělečné činnosti, a zjednodušily rámec jejich činnosti. |
| --- | --- |

1.12

EHSV žádá Komisi, Evropský parlament a Radu, aby – na základě zkušeností více členských států – vytvořily a zavedly systémy, které budou podporovat seniory, kteří si přejí věnovat se v důchodu samostatné výdělečné činnosti, a zjednodušily rámec jejich činnosti.

2.   Návrh Komise

| 2.1 | EHSV se domnívá, že tři oblasti bezprostředního zásahu, v nichž se má napomoci udržitelnému utváření podnikatelského a podnikavého ducha v Evropě, jsou správně vymezené, ale je třeba je doplnit o konkrétní opatření prováděná v místě z „evropské“ perspektivy a orientovaná na globální trhy. Plánovaná opatření jsou sice koncepčně správná, avšak EHSV upozorňuje Komisi na to, že je nezbytné, aby byly také finančně udržitelné.
  Oblasti bezprostředního zásahu jsou dobře definovány:






  (a) | podnikatelské vzdělávání a odborná příprava na podporu růstu a zakládání podniků; |
| --- | --- | --- |

2.1

EHSV se domnívá, že tři oblasti bezprostředního zásahu, v nichž se má napomoci udržitelnému utváření podnikatelského a podnikavého ducha v Evropě, jsou správně vymezené, ale je třeba je doplnit o konkrétní opatření prováděná v místě z „evropské“ perspektivy a orientovaná na globální trhy. Plánovaná opatření jsou sice koncepčně správná, avšak EHSV upozorňuje Komisi na to, že je nezbytné, aby byly také finančně udržitelné.

Oblasti bezprostředního zásahu jsou dobře definovány:

(a)

podnikatelské vzdělávání a odborná příprava na podporu růstu a zakládání podniků;

| (b) | zlepšování rámcových podmínek pro podnikatele pomocí odstranění stávajících strukturálních překážek a podpora podnikatelů v zásadně důležitých fázích životního cyklu podniku – přičemž nelze opomenout význam, jejž má pro tento proces financování; |
| --- | --- |

(b)

zlepšování rámcových podmínek pro podnikatele pomocí odstranění stávajících strukturálních překážek a podpora podnikatelů v zásadně důležitých fázích životního cyklu podniku – přičemž nelze opomenout význam, jejž má pro tento proces financování;

| (c) | dynamizace kultury podnikání v Evropě: výchova nové generace podnikatelů. |
| --- | --- |

(c)

dynamizace kultury podnikání v Evropě: výchova nové generace podnikatelů.

Jinak řečeno je třeba zasáhnout v oblasti přípravy a vzdělávání osob, připravit podmínky stimulující podnikavost a podporovat podnikatelského ducha na základě mezitím vytvořených podmínek.

Potvrzujeme, že je koncepce dobře připravena, a proto je zapotřebí, aby členské státy došly ke společnému kompromisu a ujasnily podmínky finanční udržitelnosti plánu.

3.   Všeobecné připomínky a poznámky

| 3.1 | Podnikání jako samostatný koncept již bylo definováno a uznáno faktorem, kterým se vyznačují vyspělé společnosti a který má příznivě ovlivnit současnou kulturu (1). |
| --- | --- |

3.1

Podnikání jako samostatný koncept již bylo definováno a uznáno faktorem, kterým se vyznačují vyspělé společnosti a který má příznivě ovlivnit současnou kulturu (1).

| 3.2 | Změn v postoji evropské společnosti vůči podnikání se dosáhne díky šíření osvědčených postupů a existujících příkladů úspěchu ve spojení se základními pojmy týkajícími se kultury podnikání, s ohledem na to, že investovat je třeba především do zhodnocení obrovského lidského kapitálu Evropy. Prostředky přidělované v rámci víceletého finančního rámce musí zohlednit tuto potřebu prosazovat a šířit u organizací a zástupců malých a středních podniků (MSP) jednotlivých členských států stávající osvědčené postupy. |
| --- | --- |

3.2

Změn v postoji evropské společnosti vůči podnikání se dosáhne díky šíření osvědčených postupů a existujících příkladů úspěchu ve spojení se základními pojmy týkajícími se kultury podnikání, s ohledem na to, že investovat je třeba především do zhodnocení obrovského lidského kapitálu Evropy. Prostředky přidělované v rámci víceletého finančního rámce musí zohlednit tuto potřebu prosazovat a šířit u organizací a zástupců malých a středních podniků (MSP) jednotlivých členských států stávající osvědčené postupy.

| 3.3 | Existují koncepty, o nichž se dokument řádně nezmiňuje a které jsou důležité pro dosažení změn v postoji; jde například o otázky duševního vlastnictví a autorských práv. EHSV proto vyzývá Komisi, aby tyto koncepty, které mají zásadní význam pro naplnění obecných cílů dokumentu (2), zahrnula v rámci vytváření plánovaných programových opatření. EHSV vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby zaujaly důrazný postoj v rámci orgánů, které v těchto oblastech organizují světový obchod. |
| --- | --- |

3.3

Existují koncepty, o nichž se dokument řádně nezmiňuje a které jsou důležité pro dosažení změn v postoji; jde například o otázky duševního vlastnictví a autorských práv. EHSV proto vyzývá Komisi, aby tyto koncepty, které mají zásadní význam pro naplnění obecných cílů dokumentu (2), zahrnula v rámci vytváření plánovaných programových opatření. EHSV vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby zaujaly důrazný postoj v rámci orgánů, které v těchto oblastech organizují světový obchod.

| 3.4 | Přestože je dokument veden dobrými záměry, je poněkud vágní, pokud jde o způsob provádění a monitorování politik, jež mají členské státy podporovat. EHSV se domnívá, že je třeba si uvědomit, že mnohé z těchto politik budou účinné pouze tehdy, pokud se členské státy aktivně zapojí do procesu kulturní proměny, což se nám za současné hospodářské situace jeví bez využití finančních prostředků z evropských fondů jako nesnadné. EHSV dodává, že provádění Akčního plánu podnikání 2020 bude tím účinnější, čím více se ho budou účastnit zástupci MSP, kteří jsou relevantními subjekty pro řešení příslušných otázek a pro dosahování nezbytných změn v postojích. |
| --- | --- |

3.4

Přestože je dokument veden dobrými záměry, je poněkud vágní, pokud jde o způsob provádění a monitorování politik, jež mají členské státy podporovat. EHSV se domnívá, že je třeba si uvědomit, že mnohé z těchto politik budou účinné pouze tehdy, pokud se členské státy aktivně zapojí do procesu kulturní proměny, což se nám za současné hospodářské situace jeví bez využití finančních prostředků z evropských fondů jako nesnadné. EHSV dodává, že provádění Akčního plánu podnikání 2020 bude tím účinnější, čím více se ho budou účastnit zástupci MSP, kteří jsou relevantními subjekty pro řešení příslušných otázek a pro dosahování nezbytných změn v postojích.

| 3.5 | EHSV se znepokojením sleduje, že neexistuje specifický rozpočet pro provádění opatření plánu, v důsledku čehož má pochybnosti o jeho účinnosti. Neexistuje totiž plán pro čerpání rozpočtu, který by reagoval na uvedené návrhy. EHSV připomíná, že strukturální fondy mohou mít zásadní úlohu v tomto systému. Proto vyzýváme Komisi a členské státy, aby fondy v příštím unijním referenčním rámci vhodným způsobem využívaly k podpoře podnikání. Při čerpání strukturálních fondů bude také třeba provádět monitorování a vyhodnocování opatření. |
| --- | --- |

3.5

EHSV se znepokojením sleduje, že neexistuje specifický rozpočet pro provádění opatření plánu, v důsledku čehož má pochybnosti o jeho účinnosti. Neexistuje totiž plán pro čerpání rozpočtu, který by reagoval na uvedené návrhy. EHSV připomíná, že strukturální fondy mohou mít zásadní úlohu v tomto systému. Proto vyzýváme Komisi a členské státy, aby fondy v příštím unijním referenčním rámci vhodným způsobem využívaly k podpoře podnikání. Při čerpání strukturálních fondů bude také třeba provádět monitorování a vyhodnocování opatření.

| 3.6 | EHSV má za to, že by Komise měla jeden z nadcházejících dvou roků vyhlásit Rokem podnikání, po vzoru jiných let připomínajících důležité společenské aspekty, a podporovat relevantní a společné iniciativy, v zájmu podpory konceptu „evropského podnikání“. |
| --- | --- |

3.6

EHSV má za to, že by Komise měla jeden z nadcházejících dvou roků vyhlásit Rokem podnikání, po vzoru jiných let připomínajících důležité společenské aspekty, a podporovat relevantní a společné iniciativy, v zájmu podpory konceptu „evropského podnikání“.

| 3.7 | EHSV vítá úsilí, které Komise vyvine za účelem stimulace odstraňování byrokracie při zakládání a rozvoji podniků, a vyzývá členské státy, aby přijaly společná opatření na ochranu evropského trhu před nekalou konkurencí z jiných zemí či regionů. |
| --- | --- |

3.7

EHSV vítá úsilí, které Komise vyvine za účelem stimulace odstraňování byrokracie při zakládání a rozvoji podniků, a vyzývá členské státy, aby přijaly společná opatření na ochranu evropského trhu před nekalou konkurencí z jiných zemí či regionů.

| 3.8 | EHSV upozorňuje na to, že je nezbytné, aby členské státy zahrnuly do svých plánů na podporu podnikání specifická opatření v rámci systémů sociálního zabezpečení, která by podnikatelům zajistila podobnou úroveň ochrany, jako mají pracovníci obecně, a přispěla tím k většímu zabezpečení osob, které z rizika učinily stimul úspěchu svých iniciativ. |
| --- | --- |

3.8

EHSV upozorňuje na to, že je nezbytné, aby členské státy zahrnuly do svých plánů na podporu podnikání specifická opatření v rámci systémů sociálního zabezpečení, která by podnikatelům zajistila podobnou úroveň ochrany, jako mají pracovníci obecně, a přispěla tím k většímu zabezpečení osob, které z rizika učinily stimul úspěchu svých iniciativ.

| 3.9 | EHSV je pro vytvoření virtuálního týmu „velvyslanců podnikání“, který by využíval skutečných příkladů úspěchu ke zlepšování obrazu podnikatele a příznivě ovlivňoval způsob, jakým tyto sféry vnímá společnost. Tyto týmy by šířily hodnoty podnikatelského ducha a podporovaly společné iniciativy. Komise již učinila první kroky v tomto směru tím, že každý rok během Evropského týdne malých a středních podniků vydává brožuru s názvem Tajemství úspěchu, která pojednává o velvyslancích podnikání v členských státech. Dalším takovým krokem je iniciativa Startup Europe v rámci Digitální agendy. |
| --- | --- |

3.9

EHSV je pro vytvoření virtuálního týmu „velvyslanců podnikání“, který by využíval skutečných příkladů úspěchu ke zlepšování obrazu podnikatele a příznivě ovlivňoval způsob, jakým tyto sféry vnímá společnost. Tyto týmy by šířily hodnoty podnikatelského ducha a podporovaly společné iniciativy. Komise již učinila první kroky v tomto směru tím, že každý rok během Evropského týdne malých a středních podniků vydává brožuru s názvem Tajemství úspěchu, která pojednává o velvyslancích podnikání v členských státech. Dalším takovým krokem je iniciativa Startup Europe v rámci Digitální agendy.

4.   Konkrétní připomínky

4.1   Podpora podnikání a vzdělávání k podnikání

| 4.1.1 | EHSV souhlasí s tím, že investice do podpory podnikání a výchovy k podnikání má zásadní význam pro dosažení navrhovaných cílů týkajících se nezbytné kulturní proměny ve společnosti, a potvrzuje tuto myšlenku. EHSV má za to, že je zásadně důležité, aby taková propagace probíhala již v prvních letech školní docházky.
  EHSV však připomíná, že pojetí podnikání se může lišit v závislosti na různých sektorech společnosti a životních fázích občanů. Proto je třeba podnikání propagovat na základě širokého pojetí. V rámci občanské společnosti většinou vzniká sociální pojetí podnikání, jež má podstatný význam pro rozvoj obecného pojetí podnikání. EHSV doporučuje, aby bylo toto pojetí uznáno a podpořeno. |
| --- | --- |

4.1.1

EHSV souhlasí s tím, že investice do podpory podnikání a výchovy k podnikání má zásadní význam pro dosažení navrhovaných cílů týkajících se nezbytné kulturní proměny ve společnosti, a potvrzuje tuto myšlenku. EHSV má za to, že je zásadně důležité, aby taková propagace probíhala již v prvních letech školní docházky.

EHSV však připomíná, že pojetí podnikání se může lišit v závislosti na různých sektorech společnosti a životních fázích občanů. Proto je třeba podnikání propagovat na základě širokého pojetí. V rámci občanské společnosti většinou vzniká sociální pojetí podnikání, jež má podstatný význam pro rozvoj obecného pojetí podnikání. EHSV doporučuje, aby bylo toto pojetí uznáno a podpořeno.

| 4.1.2 | Ve všech členských státech existuje velký počet osvědčených postupů, které mohou a měly by být šířeny a uplatňovány podle charakteristických rysů a potřeb každé země. Správné šíření a podpora těchto iniciativ mohou pomoci vytvořit příznivé prostředí pro vnímání důležitosti a kultury podnikání. Bude důležité, aby víceletý finanční rámec uvolnil dostatečné prostředky pro to, aby orgány a různí zástupci MSP šířili a propagovali tyto osvědčené postupy. |
| --- | --- |

4.1.2

Ve všech členských státech existuje velký počet osvědčených postupů, které mohou a měly by být šířeny a uplatňovány podle charakteristických rysů a potřeb každé země. Správné šíření a podpora těchto iniciativ mohou pomoci vytvořit příznivé prostředí pro vnímání důležitosti a kultury podnikání. Bude důležité, aby víceletý finanční rámec uvolnil dostatečné prostředky pro to, aby orgány a různí zástupci MSP šířili a propagovali tyto osvědčené postupy.

| 4.1.3 | V teoretické rovině EHSV s podporou propagace osvědčených postupů v těchto oblastech souhlasí, ale upozorňuje na to, že je vždy třeba zohledňovat specifika každého členského státu a přizpůsobovat opatření podle charakteristických rysů každé země. |
| --- | --- |

4.1.3

V teoretické rovině EHSV s podporou propagace osvědčených postupů v těchto oblastech souhlasí, ale upozorňuje na to, že je vždy třeba zohledňovat specifika každého členského státu a přizpůsobovat opatření podle charakteristických rysů každé země.

| 4.1.4 | EHSV připomíná, že i možnosti, které nabízí Entreprise Europe Network (EEN), mohou být využity k podpoře a informování členských států o akčním plánu. Pro posílení této činnosti bude nutné podpořit spolupráci EEN s různými organizacemi zapojenými do procesu propagace podnikání, zejména těmi, které jsou navázány na MSP. Je třeba mít na paměti, že dynamika sítě EEN se v různých zemích liší. |
| --- | --- |

4.1.4

EHSV připomíná, že i možnosti, které nabízí Entreprise Europe Network (EEN), mohou být využity k podpoře a informování členských států o akčním plánu. Pro posílení této činnosti bude nutné podpořit spolupráci EEN s různými organizacemi zapojenými do procesu propagace podnikání, zejména těmi, které jsou navázány na MSP. Je třeba mít na paměti, že dynamika sítě EEN se v různých zemích liší.

4.2   Podpora kultury podnikání

| 4.2.1 | EHSV souhlasí s politikami mobilizace společnosti v souvislosti s podnikatelskými tématy na základě již prověřených úspěšných vzorů a případů. Dobré příklady bývají společností napodobovány a zde se jedná o účinný způsob vytváření příznivého vnímání podnikatelského ducha a posilování sebedůvěry na straně různých cílových skupin. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV souhlasí s politikami mobilizace společnosti v souvislosti s podnikatelskými tématy na základě již prověřených úspěšných vzorů a případů. Dobré příklady bývají společností napodobovány a zde se jedná o účinný způsob vytváření příznivého vnímání podnikatelského ducha a posilování sebedůvěry na straně různých cílových skupin.

| 4.2.2 | Je však absolutně nezbytné podporovat kulturu podnikání u mladých lidí, a to od velmi raného věku, jak jsem již uváděli. U cílových skupin, u nichž je prováděna propagace podnikání a inovací, existuje příčinná souvislost. Mladí lidé jsou motivováni a dobře reagují na stimuly v podobě propagace kultury a prostředí podporujících „tvorbu něčeho“, vlastní autorství a odpovědnost a jsou nadšeni úspěchy, které jsou skutečně jejich. Čím dříve se mladí lidé ponoří do projektů, na nichž se mohou učit v praxi podnikavosti a jít příkladem, pokud jde o kulturu podnikání a spolupráce mezi osobami sdílejícími společné cíle, o to lepší budou jejich výsledky v budoucnu. Z toho důvodu je úloha pedagogů zásadní pro změny postojů, a proto EHSV podporuje iniciativy, které této skupině pomohou šířit a propagovat podnikání. Dobrým příkladem programu propagujícího podnikání, do něhož jsou zapojeni pedagogové, je iniciativa F1 in Schools (3). EHSV také připomíná závěry zprávy Entrepreneurship in education (Podnikání ve vzdělávání), jež poskytuje přehled různých strategií používaných v Evropě k propagaci vzdělávání k podnikání (4). |
| --- | --- |

4.2.2

Je však absolutně nezbytné podporovat kulturu podnikání u mladých lidí, a to od velmi raného věku, jak jsem již uváděli. U cílových skupin, u nichž je prováděna propagace podnikání a inovací, existuje příčinná souvislost. Mladí lidé jsou motivováni a dobře reagují na stimuly v podobě propagace kultury a prostředí podporujících „tvorbu něčeho“, vlastní autorství a odpovědnost a jsou nadšeni úspěchy, které jsou skutečně jejich. Čím dříve se mladí lidé ponoří do projektů, na nichž se mohou učit v praxi podnikavosti a jít příkladem, pokud jde o kulturu podnikání a spolupráce mezi osobami sdílejícími společné cíle, o to lepší budou jejich výsledky v budoucnu. Z toho důvodu je úloha pedagogů zásadní pro změny postojů, a proto EHSV podporuje iniciativy, které této skupině pomohou šířit a propagovat podnikání. Dobrým příkladem programu propagujícího podnikání, do něhož jsou zapojeni pedagogové, je iniciativa F1 in Schools (3). EHSV také připomíná závěry zprávy Entrepreneurship in education (Podnikání ve vzdělávání), jež poskytuje přehled různých strategií používaných v Evropě k propagaci vzdělávání k podnikání (4).

| 4.2.3 | EHSV zdůrazňuje, že neexistuje jednotná kultura podnikání, ale existují různé kultury v závislosti na rozsahu, charakteru a odvětví činnosti. Propagační opatření se tedy musí na jednu stranu týkat všech typů podniků a současně nesmí upřednostňovat jediný model. Měla by být zaměřena také na partnerské subjekty podniků, zejména banky, veřejné orgány a média, aby všechny tyto subjekty zohlednily tyto kulturní rozdíly v rámci informací, které poskytují, a řešení, která volí. |
| --- | --- |

4.2.3

EHSV zdůrazňuje, že neexistuje jednotná kultura podnikání, ale existují různé kultury v závislosti na rozsahu, charakteru a odvětví činnosti. Propagační opatření se tedy musí na jednu stranu týkat všech typů podniků a současně nesmí upřednostňovat jediný model. Měla by být zaměřena také na partnerské subjekty podniků, zejména banky, veřejné orgány a média, aby všechny tyto subjekty zohlednily tyto kulturní rozdíly v rámci informací, které poskytují, a řešení, která volí.

| 4.2.4 | EHSV zdůrazňuje institucím Evropské unie a členským státům potřebu chránit a zachovat rozmanitost, pokud jde o typy podniků, a doporučuje, aby tak činily, aby bylo možné v plné míře zhodnotit a dokončit jednotný trh a evropský sociální model. V každém z typů podniků se totiž odráží nějaká stránka evropská historie a každý z nich je nositelem našeho dědictví a různých našich kultur podnikání (5). Rozmanitost a pluralismus typů podniků musí být výslovně zmíněny v evropském akčním plánu a musí v něm být zdůrazněna jejich hodnota, mimo jiné v zájmu zformování a propagace evropského podnikání. |
| --- | --- |

4.2.4

EHSV zdůrazňuje institucím Evropské unie a členským státům potřebu chránit a zachovat rozmanitost, pokud jde o typy podniků, a doporučuje, aby tak činily, aby bylo možné v plné míře zhodnotit a dokončit jednotný trh a evropský sociální model. V každém z typů podniků se totiž odráží nějaká stránka evropská historie a každý z nich je nositelem našeho dědictví a různých našich kultur podnikání (5). Rozmanitost a pluralismus typů podniků musí být výslovně zmíněny v evropském akčním plánu a musí v něm být zdůrazněna jejich hodnota, mimo jiné v zájmu zformování a propagace evropského podnikání.

4.3   Podpora příznivého podnikatelského prostředí

| 4.3.1 | Potřeba dokázat různým cílovým skupinám, že zakládání podniků vychází z úsilí komunity, která uznává, oceňuje a je připravena přijmout přidanou hodnotu vytvořenou podnikatelem, se zdá být zřejmá. Za současné hospodářské situace je o to důležitější, aby jejich úlohu všichni vnímali konstruktivním způsobem. |
| --- | --- |

4.3.1

Potřeba dokázat různým cílovým skupinám, že zakládání podniků vychází z úsilí komunity, která uznává, oceňuje a je připravena přijmout přidanou hodnotu vytvořenou podnikatelem, se zdá být zřejmá. Za současné hospodářské situace je o to důležitější, aby jejich úlohu všichni vnímali konstruktivním způsobem.

| 4.3.2 | Vedle správné propagace kultury podnikání je rovněž nutné vytvářet skutečně udržitelné a stabilní podmínky pro ty, kdo chce skutečně provést investici a přijmout riziko spočívající ve vývoji nějaké myšlenky, konceptu, podniku, a to zejména z legislativního hlediska. |
| --- | --- |

4.3.2

Vedle správné propagace kultury podnikání je rovněž nutné vytvářet skutečně udržitelné a stabilní podmínky pro ty, kdo chce skutečně provést investici a přijmout riziko spočívající ve vývoji nějaké myšlenky, konceptu, podniku, a to zejména z legislativního hlediska.

| 4.3.3 | EHSV připomíná, že sice je nutné podporovat zakládání nových podniků a usnadňovat převod podniků ohrožených uzavřením či úpadkem, avšak je stejně tak důležité podporovat existující podniky. Mezi založením a uzavřením se odvíjí celý životní cyklus podniku vyžadující specifické politiky, jež spojují lepší regulaci pro tvorbu pracovních míst a udržitelné hospodářské činnosti, inovace a konkurenceschopnost na vnitřním trhu a v globalizovaném světě. |
| --- | --- |

4.3.3

EHSV připomíná, že sice je nutné podporovat zakládání nových podniků a usnadňovat převod podniků ohrožených uzavřením či úpadkem, avšak je stejně tak důležité podporovat existující podniky. Mezi založením a uzavřením se odvíjí celý životní cyklus podniku vyžadující specifické politiky, jež spojují lepší regulaci pro tvorbu pracovních míst a udržitelné hospodářské činnosti, inovace a konkurenceschopnost na vnitřním trhu a v globalizovaném světě.

| 4.3.4 | Členské státy musí v konečném důsledku pozitivně harmonizovat podmínky, aby tak vytvořily nejlepší předpoklady pro rozvoj podnikání a podnikatelských a společenských aktivit s ohledem na nejrůznější formy podnikové struktury. I zde mohou příklady úspěchu, jako jsou různé formy kolektivní účasti na kapitálu podniku nebo spojování do družstev, posloužit jako stimul změn, které musí členské státy podporovat (6). |
| --- | --- |

4.3.4

Členské státy musí v konečném důsledku pozitivně harmonizovat podmínky, aby tak vytvořily nejlepší předpoklady pro rozvoj podnikání a podnikatelských a společenských aktivit s ohledem na nejrůznější formy podnikové struktury. I zde mohou příklady úspěchu, jako jsou různé formy kolektivní účasti na kapitálu podniku nebo spojování do družstev, posloužit jako stimul změn, které musí členské státy podporovat (6).

| 4.3.5 | EHSV se domnívá, že informace o podmínkách pro zakládání podniků musí být jednoznačnější a harmonizované mezi členskými státy, aby pak tyto rovné podmínky povzbudily podnikatelského ducha. Je také důležité zajistit přístup k podpůrným službám zohledňujícím různé typy podniků. |
| --- | --- |

4.3.5

EHSV se domnívá, že informace o podmínkách pro zakládání podniků musí být jednoznačnější a harmonizované mezi členskými státy, aby pak tyto rovné podmínky povzbudily podnikatelského ducha. Je také důležité zajistit přístup k podpůrným službám zohledňujícím různé typy podniků.

| 4.3.6 | EHSV souhlasí s tím, že otázka financování je otázkou evropského významu, kterou se musí velmi důkladně zabývat všechny členské státy. Finanční likvidita je omezená a tyto okolnosti poškozují nejvíce malé podnikatele, kteří se chystají zahájit určité projekty. Je proto naprosto nezbytné posílit mechanismy financování, jež jsou oporou tohoto druhu iniciativ – jde například o vzájemné záruční režimy či výhodné úvěrové linky, což jsou režimy se zásadním významem pro malé podnikatele, kterým se nedaří získat finanční prostředky na tzv. „normálních“ trzích (7). |
| --- | --- |

4.3.6

EHSV souhlasí s tím, že otázka financování je otázkou evropského významu, kterou se musí velmi důkladně zabývat všechny členské státy. Finanční likvidita je omezená a tyto okolnosti poškozují nejvíce malé podnikatele, kteří se chystají zahájit určité projekty. Je proto naprosto nezbytné posílit mechanismy financování, jež jsou oporou tohoto druhu iniciativ – jde například o vzájemné záruční režimy či výhodné úvěrové linky, což jsou režimy se zásadním významem pro malé podnikatele, kterým se nedaří získat finanční prostředky na tzv. „normálních“ trzích (7).

| 4.3.7 | EHSV tak souhlasí a posílením nástrojů podpory inovačních projektů, jejichž stupeň rizika je přímo úměrný stupni inovace z něho vyplývající. Správná se zdá být také možnost posílení finanční podpory provádění experimentů, demonstrace a zavádění nových technologií, a to samozřejmě díky jejich multiplikačnímu efektu ve společnosti. |
| --- | --- |

4.3.7

EHSV tak souhlasí a posílením nástrojů podpory inovačních projektů, jejichž stupeň rizika je přímo úměrný stupni inovace z něho vyplývající. Správná se zdá být také možnost posílení finanční podpory provádění experimentů, demonstrace a zavádění nových technologií, a to samozřejmě díky jejich multiplikačnímu efektu ve společnosti.

| 4.3.8 | V období, které je obzvláště složité pro podniky, se EHSV ztotožňuje s politikou usnadňování převodů podniků, jelikož na tyto operace je třeba nahlížet jako na příležitosti k opětovnému rozproudění hospodářských odvětví, která jsou schopna oživit trh práce. |
| --- | --- |

4.3.8

V období, které je obzvláště složité pro podniky, se EHSV ztotožňuje s politikou usnadňování převodů podniků, jelikož na tyto operace je třeba nahlížet jako na příležitosti k opětovnému rozproudění hospodářských odvětví, která jsou schopna oživit trh práce.

| 4.3.9 | Stejně důležitým bodem v této oblasti je kvalita platných právních předpisů s ohledem na vyladění vnitřního trhu. Členské státy musí vykonat ještě mnoho práce, ale není cesty zpět. |
| --- | --- |

4.3.9

Stejně důležitým bodem v této oblasti je kvalita platných právních předpisů s ohledem na vyladění vnitřního trhu. Členské státy musí vykonat ještě mnoho práce, ale není cesty zpět.

4.4   Vyvrátit stigma „neúspěchu“: ten nemůže být zakončením cesty, ale po vyvození řádných závěrů může a musí být pojímán jako fáze růstu.

| 4.4.1 | Co se týče neúspěchu či „druhých šancí“, často se hovoří o „americké‘ či „anglosaské“ kultuře. EHSV souhlasí s tím, že je třeba, aby se společnost obecně snažila dívat na podnikatele – v souvislosti s jejich odolností vůči prvnímu neúspěchu – jinýma očima. EHSV tak upozorňuje, že je nezbytné vytvořit mechanismy umožňující osobám s podnikatelským duchem a vůlí vytvářet něco inovativního vytrvat ve svých záměrech. „Neúspěch“ při prvním pokusu o vytvoření něčeho může a musí být chápán – zejména finančním odvětvím – jako příležitost ke zlepšení a zvýšení schopností pro nové podnikatelské projekty, a nikoliv jako „konec cesty“. EHSV má též za to, že přílišná propagace určité kultury může být i kontraproduktivní; vždy musí převládnout zdravý rozum a rovnováha. |
| --- | --- |

4.4.1

Co se týče neúspěchu či „druhých šancí“, často se hovoří o „americké‘ či „anglosaské“ kultuře. EHSV souhlasí s tím, že je třeba, aby se společnost obecně snažila dívat na podnikatele – v souvislosti s jejich odolností vůči prvnímu neúspěchu – jinýma očima. EHSV tak upozorňuje, že je nezbytné vytvořit mechanismy umožňující osobám s podnikatelským duchem a vůlí vytvářet něco inovativního vytrvat ve svých záměrech. „Neúspěch“ při prvním pokusu o vytvoření něčeho může a musí být chápán – zejména finančním odvětvím – jako příležitost ke zlepšení a zvýšení schopností pro nové podnikatelské projekty, a nikoliv jako „konec cesty“. EHSV má též za to, že přílišná propagace určité kultury může být i kontraproduktivní; vždy musí převládnout zdravý rozum a rovnováha.

4.5   Posílení podpory MSP a dalších zástupců

| 4.5.1 | EHSV souhlasí s tím, že pravidla platná pro podniky musí být jednoduchá a jasná všem, kdo se chtějí aktivně angažovat v jejich vytváření a rozvoji. ESHV se ztotožňuje s úsilím Komise a členských států o minimalizaci všech byrokratických záležitostí souvisejících se zakládáním a modernizací podniků. Založení nového podniku, ať už v průmyslu, službách, nebo v oblasti technologií, musí být jednoduchý a rychlý proces, zároveň však musí být dostatečně podložený, aby se předešlo přemrštěnostem či nedorozuměním, ať už při zakládání podniků, či ze strany regulačních orgánů. |
| --- | --- |

4.5.1

EHSV souhlasí s tím, že pravidla platná pro podniky musí být jednoduchá a jasná všem, kdo se chtějí aktivně angažovat v jejich vytváření a rozvoji. ESHV se ztotožňuje s úsilím Komise a členských států o minimalizaci všech byrokratických záležitostí souvisejících se zakládáním a modernizací podniků. Založení nového podniku, ať už v průmyslu, službách, nebo v oblasti technologií, musí být jednoduchý a rychlý proces, zároveň však musí být dostatečně podložený, aby se předešlo přemrštěnostem či nedorozuměním, ať už při zakládání podniků, či ze strany regulačních orgánů.

| 4.5.2 | EHSV souhlasí s oznámením Komise o ustanovení pracovní skupiny, která bude analyzovat konkrétní potřeby podnikatelů ve svobodných povoláních ve vztahu k otázkám, jako je zjednodušení, internacionalizace nebo přístup k financím. EHSV také připomíná, že je třeba mít na paměti zásadu subsidiarity a specifickou funkci svobodných povolání v řadě členských států, aby se podnítilo vypracování evropské charty pro svobodná povolání, která by byla obdobou Evropské charty pro malé podniky. |
| --- | --- |

4.5.2

EHSV souhlasí s oznámením Komise o ustanovení pracovní skupiny, která bude analyzovat konkrétní potřeby podnikatelů ve svobodných povoláních ve vztahu k otázkám, jako je zjednodušení, internacionalizace nebo přístup k financím. EHSV také připomíná, že je třeba mít na paměti zásadu subsidiarity a specifickou funkci svobodných povolání v řadě členských států, aby se podnítilo vypracování evropské charty pro svobodná povolání, která by byla obdobou Evropské charty pro malé podniky.

| 4.5.3 | EHSV souhlasí s existencí mechanismů pro poskytování poradenství a pomoci, avšak upozorňuje na to, že je nezbytné vytvořit multidisciplinární týmy znalé trhu a jeho specifik. Proto připomíná možnost využít zkušenosti bývalých podnikatelů a zkušenějších podnikatelů, kteří jsou ochotni pomoci s přenosem svých znalostí směrem k „mladým“ podnikatelům, čímž bude umožněn prospěšný mezigenerační dialog. Pro tyto účely považuje EHSV za důležité, aby tyto činnosti nebyly založeny pouze na dobrovolné činnosti, ale byly podpořeny pobídkami, jež mentorům a podnikatelům umožní sdílet přínosy vytváření přidané hodnoty. To je také jeden ze způsobů, jak začlenit osoby, které ještě mohou pomoci společnosti, avšak již nejsou plně aktivními účastníky trhu práce. |
| --- | --- |

4.5.3

EHSV souhlasí s existencí mechanismů pro poskytování poradenství a pomoci, avšak upozorňuje na to, že je nezbytné vytvořit multidisciplinární týmy znalé trhu a jeho specifik. Proto připomíná možnost využít zkušenosti bývalých podnikatelů a zkušenějších podnikatelů, kteří jsou ochotni pomoci s přenosem svých znalostí směrem k „mladým“ podnikatelům, čímž bude umožněn prospěšný mezigenerační dialog. Pro tyto účely považuje EHSV za důležité, aby tyto činnosti nebyly založeny pouze na dobrovolné činnosti, ale byly podpořeny pobídkami, jež mentorům a podnikatelům umožní sdílet přínosy vytváření přidané hodnoty. To je také jeden ze způsobů, jak začlenit osoby, které ještě mohou pomoci společnosti, avšak již nejsou plně aktivními účastníky trhu práce.

| 4.5.4 | Sítě pro spolupráci mezi MSP musí být podporovány, neboť významně posilují jejich životaschopnost díky úsporám z rozsahu (sdílení nákladů na marketing, nákup a další společné služby, spolupráce mezi subjekty vyrábějícími doplňující se výrobky či poskytujícími doplňující se služby, možnosti inovací a možnosti přístupu na mezinárodní trhy). |
| --- | --- |

4.5.4

Sítě pro spolupráci mezi MSP musí být podporovány, neboť významně posilují jejich životaschopnost díky úsporám z rozsahu (sdílení nákladů na marketing, nákup a další společné služby, spolupráce mezi subjekty vyrábějícími doplňující se výrobky či poskytujícími doplňující se služby, možnosti inovací a možnosti přístupu na mezinárodní trhy).

| 4.5.5 | Kromě úsilí o administrativní zjednodušení a o poskytování pomoci začínajícím podnikatelům zdůrazňuje EHSV zásadní úlohu poradenství (koučinku a mentorinku) poskytovaného podnikatelskými organizacemi. Bez takových opatření MSP a zejména mikropodniky nejsou schopny samostatného přístupu k financování a k fondům EU, inovací, rozvoje svých aktivit ani uplatňování prioritních opatření strategie Evropa 2020, ačkoliv se jich přímo dotýkají. EHSV lituje, že posílení provádění koučinku a mentorinku ze strany podnikatelských organizací není součástí akčního plánu. Výbor žádá, aby byla zavedena čtvrtá oblast zásahu, jež by se týkala zintenzivnění těchto opatření díky podpoře zprostředkovatelských organizací. Opatření je třeba zacílit především na nejmenší podniky. |
| --- | --- |

4.5.5

Kromě úsilí o administrativní zjednodušení a o poskytování pomoci začínajícím podnikatelům zdůrazňuje EHSV zásadní úlohu poradenství (koučinku a mentorinku) poskytovaného podnikatelskými organizacemi. Bez takových opatření MSP a zejména mikropodniky nejsou schopny samostatného přístupu k financování a k fondům EU, inovací, rozvoje svých aktivit ani uplatňování prioritních opatření strategie Evropa 2020, ačkoliv se jich přímo dotýkají. EHSV lituje, že posílení provádění koučinku a mentorinku ze strany podnikatelských organizací není součástí akčního plánu. Výbor žádá, aby byla zavedena čtvrtá oblast zásahu, jež by se týkala zintenzivnění těchto opatření díky podpoře zprostředkovatelských organizací. Opatření je třeba zacílit především na nejmenší podniky.

4.6   Podpora specifických skupin

| 4.6.1 | EHSV podporuje konkrétní snahu o mobilizaci skupin společnosti, které jsou stále početnější, v rámci společného úsilí o realizaci cílů tohoto charakteru. |
| --- | --- |

4.6.1

EHSV podporuje konkrétní snahu o mobilizaci skupin společnosti, které jsou stále početnější, v rámci společného úsilí o realizaci cílů tohoto charakteru.

| 4.6.2 | EHSV podporuje politiky zaměřené na mobilizaci skupin uvedených v plánu (nezaměstnaní, ženy, senioři, mladí lidé, osoby se zdravotním postižením a migranti) k podnikání, zakládání podniků a tvorbě hodnot pro společnost. Propagace a šíření stávajících osvědčených postupů těmito skupinami by mohly zajistit kompletnější přístup a provádění vhodných politik. EHSV vítá, že jsou tyto skupiny označeny za mobilizační faktor společnosti v těchto tématech, a podporuje politiky zaměřené na propagaci hodnot podnikání a inovací mezi těmito skupinami s cílem stimulovat jejich účast na řešení tohoto úkolu ležícího před Evropou. |
| --- | --- |

4.6.2

EHSV podporuje politiky zaměřené na mobilizaci skupin uvedených v plánu (nezaměstnaní, ženy, senioři, mladí lidé, osoby se zdravotním postižením a migranti) k podnikání, zakládání podniků a tvorbě hodnot pro společnost. Propagace a šíření stávajících osvědčených postupů těmito skupinami by mohly zajistit kompletnější přístup a provádění vhodných politik. EHSV vítá, že jsou tyto skupiny označeny za mobilizační faktor společnosti v těchto tématech, a podporuje politiky zaměřené na propagaci hodnot podnikání a inovací mezi těmito skupinami s cílem stimulovat jejich účast na řešení tohoto úkolu ležícího před Evropou.

| 4.6.3 | EHSV upozorňuje zejména instituce na sílící tendence seniorů v důchodu zahajovat či znovu zahajovat samostatně výdělečnou činnost. To se dá vysvětlit především prodloužením délky života, pokroky v oblasti zdraví a potřebou doplnit příjmy v důsledku toho, jaké dopady má krize na výši vyplácených důchodů. Výbor žádá Komisi, Evropský parlament a Radu, aby – na základě zkušeností více členských států – vytvořily a zavedly systémy, které budou podporovat seniory, kteří si přejí vydat se touto cestou, a zjednodušily rámec jejich činnosti. |
| --- | --- |

4.6.3

EHSV upozorňuje zejména instituce na sílící tendence seniorů v důchodu zahajovat či znovu zahajovat samostatně výdělečnou činnost. To se dá vysvětlit především prodloužením délky života, pokroky v oblasti zdraví a potřebou doplnit příjmy v důsledku toho, jaké dopady má krize na výši vyplácených důchodů. Výbor žádá Komisi, Evropský parlament a Radu, aby – na základě zkušeností více členských států – vytvořily a zavedly systémy, které budou podporovat seniory, kteří si přejí vydat se touto cestou, a zjednodušily rámec jejich činnosti.

V Bruselu dne 23. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 45.

1

(2)  Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 28. Práva duševního vlastnictví musí i nadále zastávat svou tradiční úlohu hnací síly inovací a růstu.

2

(3)  http://www.f1inschools.com

3

(4)  http://eacea.ec.europa.eu/education/Eurydice/documents/thematic_reports/135EN.pdf

4

(5)  Úř. věst. C 318, 23.12.2009, s. 22.

5

(6)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 24.

6

(7)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 125, Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 45.

7

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/81 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/81

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o bezpečnosti spotřebních výrobků a o zrušení směrnice Rady 87/357/EHS a směrnice 2001/95/ES

COM(2013) 78 final – 2013/0049 (COD)

2013/C 271/15

Hlavní zpravodaj: pan HERNÁNDEZ BATALLER

Dne 25. února 2013 se Rada a dne 12. března 2013 Evropský parlament, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o bezpečnosti spotřebních výrobků a o zrušení směrnice Rady 87/357/EHS a směrnice 2001/95/ES

COM(2013) 78 – 2013/0049 (COD).

Dne 12. února 2013 předsednictvo Výboru pověřilo specializovanou sekci Jednotný trh, výroba a spotřeba přípravou podkladů Výboru na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce jmenoval Evropský hospodářský a sociální výbor na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května), pana HERNÁNDEZE BATALLERA hlavním zpravodajem a přijal následující stanovisko 120 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV souhlasí s názorem Komise, že je třeba vytvořit právní rámec zajišťující vysokou míru ochrany spotřebitelů, který zavede povinnost, aby spotřební výrobky byly bezpečné. |
| --- | --- |

1.1

EHSV souhlasí s názorem Komise, že je třeba vytvořit právní rámec zajišťující vysokou míru ochrany spotřebitelů, který zavede povinnost, aby spotřební výrobky byly bezpečné.

| 1.2 | Výbor se domnívá, že nařízení je vhodný právní nástroj pro tuto konsolidaci stávajících právních textů a jejich přizpůsobení novému právnímu rámci pro uvádění výrobků na trh. Nařízením bude zavedena stejná úroveň bezpečnosti ve všech zemích EU, a sice zavedením společných kritérií. |
| --- | --- |

1.2

Výbor se domnívá, že nařízení je vhodný právní nástroj pro tuto konsolidaci stávajících právních textů a jejich přizpůsobení novému právnímu rámci pro uvádění výrobků na trh. Nařízením bude zavedena stejná úroveň bezpečnosti ve všech zemích EU, a sice zavedením společných kritérií.

| 1.3 | Protože nařízení je jediný nástroj, který umožňuje přijetí stejných opatření a na podkladě stejné úrovně rizika ve všech zemích EU, je vhodné, aby tento návrh byl vyjádřen tak, aby jej bylo možné vyložit se stejným dosahem ve všech zemích Unie. |
| --- | --- |

1.3

Protože nařízení je jediný nástroj, který umožňuje přijetí stejných opatření a na podkladě stejné úrovně rizika ve všech zemích EU, je vhodné, aby tento návrh byl vyjádřen tak, aby jej bylo možné vyložit se stejným dosahem ve všech zemích Unie.

| 1.4 | EHSV se domnívá, že vzhledem k významu normalizace pro zajištění bezpečnosti výrobků by Komise měla posílit podporu zapojení spotřebitelů do CEN a dalších podobných organizací. |
| --- | --- |

1.4

EHSV se domnívá, že vzhledem k významu normalizace pro zajištění bezpečnosti výrobků by Komise měla posílit podporu zapojení spotřebitelů do CEN a dalších podobných organizací.

| 1.5 | Výbor se na jedné straně domnívá, že pro úplné dokončení vnitřního trhu představuje návrh velmi důležité ochranné opatření pro spotřebitele, neboť snižuje rizika poškození zdraví či smrti tím, že znovu nastoluje důvěru. Na druhé straně je toho názoru, že při obchodních transakcích je nezbytná transparentnost a rovné podmínky, aby ti, kdo by chtěli vyrábět a prodávat nebezpečné výrobky, neměli neoprávněnou výhodu oproti konkurentům, kteří přijmou náklady vyplývající z požadavků na bezpečnost výrobků. |
| --- | --- |

1.5

Výbor se na jedné straně domnívá, že pro úplné dokončení vnitřního trhu představuje návrh velmi důležité ochranné opatření pro spotřebitele, neboť snižuje rizika poškození zdraví či smrti tím, že znovu nastoluje důvěru. Na druhé straně je toho názoru, že při obchodních transakcích je nezbytná transparentnost a rovné podmínky, aby ti, kdo by chtěli vyrábět a prodávat nebezpečné výrobky, neměli neoprávněnou výhodu oproti konkurentům, kteří přijmou náklady vyplývající z požadavků na bezpečnost výrobků.

2.   Úvod

| 2.1 | Ochrana bezpečnosti spotřebitelů znamená, že zboží a služby, které jí podléhají, musí vyhovovat požadavku, aby při použití za normálních či předvídatelných podmínek neohrožovaly bezpečnost spotřebitelů, a kdyby k tomu došlo, aby je bylo možné rychlými a snadnými postupy stáhnout z trhu. Jde o jednu z prioritních zásad evropské politiky ochrany spotřebitelů od dob jejího předběžného programu z roku 1975 (1). V důsledku usnesení Rady ze dne 23. června 1986 (2) o ochraně a podpoře zájmů spotřebitelů vznikl „nový podnět“ v oblasti technické harmonizace a normalizace (3). |
| --- | --- |

2.1

Ochrana bezpečnosti spotřebitelů znamená, že zboží a služby, které jí podléhají, musí vyhovovat požadavku, aby při použití za normálních či předvídatelných podmínek neohrožovaly bezpečnost spotřebitelů, a kdyby k tomu došlo, aby je bylo možné rychlými a snadnými postupy stáhnout z trhu. Jde o jednu z prioritních zásad evropské politiky ochrany spotřebitelů od dob jejího předběžného programu z roku 1975 (1). V důsledku usnesení Rady ze dne 23. června 1986 (2) o ochraně a podpoře zájmů spotřebitelů vznikl „nový podnět“ v oblasti technické harmonizace a normalizace (3).

| 2.2 | První směrnici o všeobecné bezpečnosti výrobků, schválenou v roce 1992 (4), nahradila směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 (5), která vstoupila v platnost 15. ledna 2002 a pro jejíž zapracování členskými státy do vnitrostátního práva byla stanovena lhůta do 15. ledna 2004. EHSV se svého času k této otázce vyjádřil (6) a souhlasil se zaměřením, které navrhla Komise, avšak s výhradami k určitým aspektům. |
| --- | --- |

2.2

První směrnici o všeobecné bezpečnosti výrobků, schválenou v roce 1992 (4), nahradila směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 (5), která vstoupila v platnost 15. ledna 2002 a pro jejíž zapracování členskými státy do vnitrostátního práva byla stanovena lhůta do 15. ledna 2004. EHSV se svého času k této otázce vyjádřil (6) a souhlasil se zaměřením, které navrhla Komise, avšak s výhradami k určitým aspektům.

| 2.3 | Vytvoření systému pro rychlou výměnu informací o nepotravinářských výrobcích (RAPEX) umožnilo výměnu informací mezi Komisí a orgány členských států o opatřeních přijatých orgány členských států a hospodářskými subjekty ve vztahu k výrobkům, které představují závažné ohrožení zdraví a bezpečnosti spotřebitelů, aby bylo možné čelit takzvaným „kritickým situacím“. Komise přijala v roce 2004 (7) konkrétní směry pro zajištění hladkého fungování RAPEX. |
| --- | --- |

2.3

Vytvoření systému pro rychlou výměnu informací o nepotravinářských výrobcích (RAPEX) umožnilo výměnu informací mezi Komisí a orgány členských států o opatřeních přijatých orgány členských států a hospodářskými subjekty ve vztahu k výrobkům, které představují závažné ohrožení zdraví a bezpečnosti spotřebitelů, aby bylo možné čelit takzvaným „kritickým situacím“. Komise přijala v roce 2004 (7) konkrétní směry pro zajištění hladkého fungování RAPEX.

| 2.4 | Třebaže všech 27 členských států provedlo směrnici do svých právních soustav, prováděcí předpisy nejsou ve všech státech totožné a v některých prováděcích aktech jsou rozdíly, mimo jiné:






  — | otázky související s posuzováním bezpečnosti, které obsahuje článek 3 směrnice; |
| --- | --- | --- |

2.4

Třebaže všech 27 členských států provedlo směrnici do svých právních soustav, prováděcí předpisy nejsou ve všech státech totožné a v některých prováděcích aktech jsou rozdíly, mimo jiné:

—

otázky související s posuzováním bezpečnosti, které obsahuje článek 3 směrnice;

| — | co se týče sledovatelnosti, některé členské státy zavedly povinnost uvádět identifikační údaje a podrobnosti o výrobci (nebo též dovozci) na výrobku nebo obalu, zatímco jiné členské státy to ponechaly jen jako volitelnou možnost; |
| --- | --- |

—

co se týče sledovatelnosti, některé členské státy zavedly povinnost uvádět identifikační údaje a podrobnosti o výrobci (nebo též dovozci) na výrobku nebo obalu, zatímco jiné členské státy to ponechaly jen jako volitelnou možnost;

| — | naproti tomu v některých členských státech je oznámení výrobce povinné pouze v případě známého rizika a neexistuje v nich oznamovací povinnost v případě, že by si výrobci „měli být vědomi“ rizika na základě dostupných informací. |
| --- | --- |

—

naproti tomu v některých členských státech je oznámení výrobce povinné pouze v případě známého rizika a neexistuje v nich oznamovací povinnost v případě, že by si výrobci „měli být vědomi“ rizika na základě dostupných informací.

3.   Návrh Komise

| 3.1 | Tento návrh nařízení je součástí „balíčku o bezpečnosti výrobků a dozoru nad trhem“, který zahrnuje rovněž návrh jediného nařízení o dozoru nad trhem a víceletý akční plán pro dozor nad trhem na období 2013–2015. |
| --- | --- |

3.1

Tento návrh nařízení je součástí „balíčku o bezpečnosti výrobků a dozoru nad trhem“, který zahrnuje rovněž návrh jediného nařízení o dozoru nad trhem a víceletý akční plán pro dozor nad trhem na období 2013–2015.

| 3.2 | Cílem návrhu nařízení je doplnit právní rámec pro bezpečnost spotřebních výrobků a uvádění těchto výrobků na trh, který byl přijat v posledních letech, pokud jde o vyrobené nepotravinářské výrobky, s výjimkou některých produktů, jako jsou starožitnosti. Požaduje se v něm, aby byly spotřební výrobky „bezpečné“, a to stanovením určitých povinností pro hospodářské subjekty, a obsahuje ustanovení pro vytváření norem na podporu požadavku na obecnou bezpečnost. Komise používá coby právní základ článek 114 SFEU, který slouží k opatřením pro vytvoření a fungování vnitřního trhu a který představuje základ pro výkon sdílených pravomocí Unie a členských států. |
| --- | --- |

3.2

Cílem návrhu nařízení je doplnit právní rámec pro bezpečnost spotřebních výrobků a uvádění těchto výrobků na trh, který byl přijat v posledních letech, pokud jde o vyrobené nepotravinářské výrobky, s výjimkou některých produktů, jako jsou starožitnosti. Požaduje se v něm, aby byly spotřební výrobky „bezpečné“, a to stanovením určitých povinností pro hospodářské subjekty, a obsahuje ustanovení pro vytváření norem na podporu požadavku na obecnou bezpečnost. Komise používá coby právní základ článek 114 SFEU, který slouží k opatřením pro vytvoření a fungování vnitřního trhu a který představuje základ pro výkon sdílených pravomocí Unie a členských států.

| 3.3 | Komise mění legislativní nástroj a předkládá návrh nařízení namísto směrnice s cílem nastolit stejnou úroveň bezpečnosti ve všech zemích EU a harmonizovat právní předpisy v této oblasti tím, že pro to vytvoří řadu společných kritérií s výhradou odvětvových právních předpisů. Návrh nařízení stanoví jasná a podrobná pravidla, která budou použitelná jednotným způsobem a současně v celé Unii. |
| --- | --- |

3.3

Komise mění legislativní nástroj a předkládá návrh nařízení namísto směrnice s cílem nastolit stejnou úroveň bezpečnosti ve všech zemích EU a harmonizovat právní předpisy v této oblasti tím, že pro to vytvoří řadu společných kritérií s výhradou odvětvových právních předpisů. Návrh nařízení stanoví jasná a podrobná pravidla, která budou použitelná jednotným způsobem a současně v celé Unii.

| 3.4 | Komise hodlá udržet vysokou úroveň ochrany zdraví a bezpečnosti spotřebitelů a současně racionalizovat a zjednodušit fungování systému pro bezpečnost a jeho spojitost s jinými právními předpisy Unie. |
| --- | --- |

3.4

Komise hodlá udržet vysokou úroveň ochrany zdraví a bezpečnosti spotřebitelů a současně racionalizovat a zjednodušit fungování systému pro bezpečnost a jeho spojitost s jinými právními předpisy Unie.

| 3.5 | Cílem návrhu je pozměnit směrnice 87/357/ES a 2011/95/ES, jejichž obsah je rozdělen mezi oba návrhy nařízení, které se připravují. Ustanovení týkající se dozoru nad trhem a systému RAPEX, jež jsou nyní součástí směrnice o obecné bezpečnosti výrobků, se tak přesunula do návrhu nového, jednotného nařízení o dohledu nad trhem, které spojí všechna ustanovení k této otázce do jediného nástroje a vytvoří z RAPEX zvláštní systém varování pro rizikové výrobky. |
| --- | --- |

3.5

Cílem návrhu je pozměnit směrnice 87/357/ES a 2011/95/ES, jejichž obsah je rozdělen mezi oba návrhy nařízení, které se připravují. Ustanovení týkající se dozoru nad trhem a systému RAPEX, jež jsou nyní součástí směrnice o obecné bezpečnosti výrobků, se tak přesunula do návrhu nového, jednotného nařízení o dohledu nad trhem, které spojí všechna ustanovení k této otázce do jediného nástroje a vytvoří z RAPEX zvláštní systém varování pro rizikové výrobky.

| 3.6 | Kromě toho projednávaný návrh stanoví základní povinnosti pro dotčené hospodářské subjekty (výrobce, dovozce, distributory) zapojené do dodavatelského řetězce spotřebitelských výrobků, pokud pro ně neplatí odpovídající požadavky podle odvětvových harmonizačních právních předpisů Unie. Jeho funkce je tedy omezena na činnost v situacích, které nejsou regulovány odvětvově nebo které zůstávají odvětvovými předpisy nepokryty. |
| --- | --- |

3.6

Kromě toho projednávaný návrh stanoví základní povinnosti pro dotčené hospodářské subjekty (výrobce, dovozce, distributory) zapojené do dodavatelského řetězce spotřebitelských výrobků, pokud pro ně neplatí odpovídající požadavky podle odvětvových harmonizačních právních předpisů Unie. Jeho funkce je tedy omezena na činnost v situacích, které nejsou regulovány odvětvově nebo které zůstávají odvětvovými předpisy nepokryty.

| 3.7 | Vychází se z obecné zásady, že všechny nepotravinářské spotřební výrobky musí být v případě, že se s nimi na trhu Unie obchoduje, nebo v okamžiku uvádění na tento trh bezpečné. Podrobnější povinnosti hospodářských subjektů se vztahují pouze na ty subjekty, pro které neplatí odpovídající povinnosti stanovené v harmonizačních právních předpisech pro konkrétní výrobkové odvětví. |
| --- | --- |

3.7

Vychází se z obecné zásady, že všechny nepotravinářské spotřební výrobky musí být v případě, že se s nimi na trhu Unie obchoduje, nebo v okamžiku uvádění na tento trh bezpečné. Podrobnější povinnosti hospodářských subjektů se vztahují pouze na ty subjekty, pro které neplatí odpovídající povinnosti stanovené v harmonizačních právních předpisech pro konkrétní výrobkové odvětví.

| 3.8 | Návrh byl zjednodušen díky zavedení jasného propojení s odvětvovými právními předpisy a zjednodušení pravidel pro normy. Spotřební výrobky, které vyhovují odvětvovým harmonizačním právním předpisům Unie, jejichž cílem je zajištění zdraví a bezpečnosti osob, se pokládají za bezpečné také podle tohoto navrhovaného nařízení. |
| --- | --- |

3.8

Návrh byl zjednodušen díky zavedení jasného propojení s odvětvovými právními předpisy a zjednodušení pravidel pro normy. Spotřební výrobky, které vyhovují odvětvovým harmonizačním právním předpisům Unie, jejichž cílem je zajištění zdraví a bezpečnosti osob, se pokládají za bezpečné také podle tohoto navrhovaného nařízení.

| 3.9 | Oddíl obsahující definice byl aktualizován a podle potřeby sladěn s novým právním rámcem pro uvádění výrobků na trh. Proces určování stávajících evropských norem nebo žádosti o vypracování evropských norem, které by vedly k domněnce, že je výrobek bezpečný, byl značně zjednodušen a sladěn s novým zastřešujícím rámcem pro evropskou normalizaci. |
| --- | --- |

3.9

Oddíl obsahující definice byl aktualizován a podle potřeby sladěn s novým právním rámcem pro uvádění výrobků na trh. Proces určování stávajících evropských norem nebo žádosti o vypracování evropských norem, které by vedly k domněnce, že je výrobek bezpečný, byl značně zjednodušen a sladěn s novým zastřešujícím rámcem pro evropskou normalizaci.

| 3.10 | Předmětem povinností hospodářských subjektů jsou mimo jiné otázky týkající se označování a identifikace výrobku, nápravných opatření, jež mají být přijata v případě nebezpečných výrobků, a informování příslušných orgánů. |
| --- | --- |

3.10

Předmětem povinností hospodářských subjektů jsou mimo jiné otázky týkající se označování a identifikace výrobku, nápravných opatření, jež mají být přijata v případě nebezpečných výrobků, a informování příslušných orgánů.

| 3.10.1 | Návrh požaduje po hospodářských subjektech, aby byly schopny určit ty subjekty, které jim výrobek dodaly, a ty, kterým výrobek dodaly ony samy. Komise je oprávněna přijmout opatření, která ukládají hospodářským subjektům povinnost zavést elektronický systém dohledatelnosti nebo se k němu připojit. |
| --- | --- |

3.10.1

Návrh požaduje po hospodářských subjektech, aby byly schopny určit ty subjekty, které jim výrobek dodaly, a ty, kterým výrobek dodaly ony samy. Komise je oprávněna přijmout opatření, která ukládají hospodářským subjektům povinnost zavést elektronický systém dohledatelnosti nebo se k němu připojit.

4.   Obecné připomínky

4.1   EHSV je pro existenci právních předpisů zajišťujících vysokou míru ochrany zdraví a bezpečnosti spotřebitelů – a zejména bezpečnosti výrobků – a je toho názoru, že návrh Komise může přispět k jejich posílení, avšak přeje si, aby byly zohledněny připomínky, které se uvádějí v tomto stanovisku a požadují vyjasnění návrhu.

4.2   EHSV upozorňuje na obsáhlý text v odůvodnění návrhu, který dále není zapracován do vlastního znění návrhu. Body odůvodnění zmiňují takové otázky jako například že by se nový návrh měl vztahovat na všechny způsoby prodeje včetně prodeje na dálku, na což se níže, ve znění vlastního textu návrhu, zapomíná. Proto s ohledem na navrhovaný právní nástroj, který požaduje sjednocení kritérií tak, aby byla vykládána stejně ve všech zemích EU, by bylo vhodné zahrnout přinejmenším stručnou zmínku těchto bodů do textu návrhu nařízení.

4.2.1   Návrh v podobě nařízení je podle názoru EHSV vhodný a přiměřený, protože nařízení je jediný nástroj, který umožňuje přijetí stejných opatření a na podkladě stejné úrovně rizika ve všech zemích EU. Představuje náležitý prostředek pro změnu směrnic 87/357/EHS a 2001/95/ES za předpokladu, že bude zachována úroveň ochrany stanovena v obou z nich, pokud jde o vyžadovanou míru bezpečnosti.

4.2.2   Tento nástroj přispívá k zajištění právní jistoty trhu a spotřebitelů. Kromě zjednodušení opatření znamená snížení ekonomických nákladů na jeho přijetí a to, že jeho obsah musí být vykládán se stejným dopadem ve všech zemích Unie.

4.2.3   Je třeba zdůraznit, že návrh nařízení vymezuje oblast své působnosti ve vztahu k odvětvovým právním předpisům Unie. Bylo by proto dobré vyzdvihnout v článku 1 jeho „všeobecnou“ a průřezovou povahu ve vztahu k odvětvovým normám pro bezpečnost spotřebních výrobků.

4.3   Stejně jako směrnice i návrh nařízení požaduje, aby byly spotřební výrobky „bezpečné“. Stanoví určité povinnosti pro hospodářské subjekty a obsahuje ustanovení pro vytváření norem na podporu požadavku na obecnou bezpečnost. Nicméně v textu není zmíněna „zásada předběžné opatrnosti“, kterou se bezpečnost výrobků musí řídit, a bylo by ji třeba explicitně uvést v části ustanovení návrhu.

4.4   Definice návrhu

| 4.4.1 | Pokud se týká definic návrhu, EHSV se domnívá, že některé z nich by bylo třeba revidovat, neboť v budoucnu mohou působit potíže při uplatňování nařízení, ať již z důvodů terminologických, překladatelských či z důvodu odlišných právních tradic členských států. |
| --- | --- |

4.4.1

Pokud se týká definic návrhu, EHSV se domnívá, že některé z nich by bylo třeba revidovat, neboť v budoucnu mohou působit potíže při uplatňování nařízení, ať již z důvodů terminologických, překladatelských či z důvodu odlišných právních tradic členských států.

| 4.4.2 | Pojem „bezpečné“ výrobky je přiměřený a pokrývá nejrůznější aspekty, jež umožňují posoudit bezpečnost výrobků ve vztahu k vlastnostem, které spotřebitel musí znát, jako jsou životnost, jejich charakter či složení. Nicméně označení výrobek by mělo být doplněno pojmem „vyrobený“. |
| --- | --- |

4.4.2

Pojem „bezpečné“ výrobky je přiměřený a pokrývá nejrůznější aspekty, jež umožňují posoudit bezpečnost výrobků ve vztahu k vlastnostem, které spotřebitel musí znát, jako jsou životnost, jejich charakter či složení. Nicméně označení výrobek by mělo být doplněno pojmem „vyrobený“.

| 4.4.3 | Stejně tak slova „běžných“ a „rozumně předvídatelných“ mohou způsobit jistou nejasnost, neboť označení kritériem rozumnosti lze vykládat tak, že se vztahuje na jakýkoli výrobek, i ten, který není bezpečný, pod podmínkou, že se používá náležitým způsobem. |
| --- | --- |

4.4.3

Stejně tak slova „běžných“ a „rozumně předvídatelných“ mohou způsobit jistou nejasnost, neboť označení kritériem rozumnosti lze vykládat tak, že se vztahuje na jakýkoli výrobek, i ten, který není bezpečný, pod podmínkou, že se používá náležitým způsobem.

| 4.4.4 | Pojem „běžný“ by pak snad mohl být nahrazen slovem „obvyklý“; případně by toto nejasné označení mělo být spojeno se spotřebitelem, jemuž je výrobek určen. Za tím účelem doporučuje nahradit uvedené slovo spojením „nebezpečný výrobek“, neboť by tak bylo možné sjednotit tento pojem s tím, který obsahuje směrnice o občanskoprávní odpovědnosti za škodu způsobenou vadnými výrobky (8). Sjednocení právního rámce členských států v tomto ohledu by bylo vhodné, ačkoli v této oblasti je koncepce výrobku širší. |
| --- | --- |

4.4.4

Pojem „běžný“ by pak snad mohl být nahrazen slovem „obvyklý“; případně by toto nejasné označení mělo být spojeno se spotřebitelem, jemuž je výrobek určen. Za tím účelem doporučuje nahradit uvedené slovo spojením „nebezpečný výrobek“, neboť by tak bylo možné sjednotit tento pojem s tím, který obsahuje směrnice o občanskoprávní odpovědnosti za škodu způsobenou vadnými výrobky (8). Sjednocení právního rámce členských států v tomto ohledu by bylo vhodné, ačkoli v této oblasti je koncepce výrobku širší.

| 4.4.5 | Pokud se týká pojmu „zplnomocněný zástupce“, je třeba uvést, že odkaz na plnou moc by v budoucnu mohl vést ke sporům v těch zemích, jež vyžadují předchozí sepsání smlouvy. Proto by bylo vhodné nahradit jej spojením „písemně pověřená osoba“, které dává členským státům volnost, aby zvolily nejvhodnější smluvní formu s ohledem na vlastní řád, a současně zabraňuje tomu, aby v budoucnu vyvstaly potíže v otázce smluv. |
| --- | --- |

4.4.5

Pokud se týká pojmu „zplnomocněný zástupce“, je třeba uvést, že odkaz na plnou moc by v budoucnu mohl vést ke sporům v těch zemích, jež vyžadují předchozí sepsání smlouvy. Proto by bylo vhodné nahradit jej spojením „písemně pověřená osoba“, které dává členským státům volnost, aby zvolily nejvhodnější smluvní formu s ohledem na vlastní řád, a současně zabraňuje tomu, aby v budoucnu vyvstaly potíže v otázce smluv.

| 4.4.6 | Pokud se týká definice „vážného rizika“, bylo by vhodnější rozšířit ji na všechny druhy „ohrožení, nepředvídaných událostí či nebezpečí“, což spotřebitelům zajišťuje vyšší ochranu. To znamená, že by bylo třeba propojit „vážné riziko“ s nutností provést okamžité kroky a přijmout okamžitá opatření, jakmile dojde ke zjištění těchto rizik. |
| --- | --- |

4.4.6

Pokud se týká definice „vážného rizika“, bylo by vhodnější rozšířit ji na všechny druhy „ohrožení, nepředvídaných událostí či nebezpečí“, což spotřebitelům zajišťuje vyšší ochranu. To znamená, že by bylo třeba propojit „vážné riziko“ s nutností provést okamžité kroky a přijmout okamžitá opatření, jakmile dojde ke zjištění těchto rizik.

5.   Konkrétní připomínky

5.1   Návrh nařízení přiznává zvláštní význam potřebě sjednotit a zjednodušit povinnosti, jež mají hospodářské subjekty. S tím EHSV naprosto souhlasí vzhledem ke stávající nepřehlednosti, které čelí jednak hospodářské subjekty, jednak vnitrostátní orgány.

5.2   Do článku 4 by bylo třeba doplnit slova „v souladu s podmínkami, které níže stanoví toto nařízení“, neboť koncepce bezpečnosti nemusí odpovídat ustanovením jiných odvětvových předpisů.

5.3   Bylo by třeba v textu vyjasnit dosah návrhu, pokud jde o zahrnutí služeb do oblasti působnosti nařízení. Nicméně EHSV doufá, že Komise předloží úplný návrh věnovaný bezpečnosti služeb v EU.

5.4   V souvislosti se zmínkou o „zranitelných“ spotřebitelích v čl. 6 písm. d) by bylo třeba upřesnit, zda pojem zranitelný spotřebitel souvisí s nějakým obecným kritériem (věk, zdraví atp.), nebo se odvíjí od vlastností výrobku (nedostatečná znalost). EHSV se domnívá, že v zájmu vyšší soudržnosti práva Unie by bylo třeba používat autonomní pojmy vlastní celému právu EU a nedefinovat pojmy pro každý legislativní návrh.

5.5   Čl. 6 odst. 2 písm. h) se vztahuje k bezpečnosti slovy „rozumná očekávání spotřebitelů týkající se bezpečnosti“. Slovo „rozumný“ by se mělo upřesnit jako „v souvislosti s vlastním charakterem, složením a určením“, což by textu dodalo vyšší právní jistoty.

5.6   EHSV se domnívá, že spotřebitelé mají právo na jasné a přesné informace o původu výrobků, které by měly v každém případě uvádět konkrétní původ a současně vyhovovat právním předpisům EU.

5.7   Kromě toho by bylo třeba revidovat znění zmíněného ustanovení tak, aby výrobci a dovozci museli „zaručit“ dodržení povinností stanovených tímto ustanovením.

5.8   Povinnosti výrobců a dalších subjektů

| 5.8.1 | Návrh nařízení stanovuje předpisy pro přípravu dokumentace ze strany výrobců a kroky, které musí učinit pro zaručení bezpečnosti spotřebitelů, což Výbor považuje za relevantní. |
| --- | --- |

5.8.1

Návrh nařízení stanovuje předpisy pro přípravu dokumentace ze strany výrobců a kroky, které musí učinit pro zaručení bezpečnosti spotřebitelů, což Výbor považuje za relevantní.

| 5.8.2 | Tyto konkrétní povinnosti spočívají v provádění zkoušek vzorků výrobků dodávaných na trh, prošetření stížností a vedení knihy stížností, záznamů o nevyhovujících výrobcích a jejich staženích z oběhu a v povinnosti průběžně o všech těchto kontrolách informovat distributory. |
| --- | --- |

5.8.2

Tyto konkrétní povinnosti spočívají v provádění zkoušek vzorků výrobků dodávaných na trh, prošetření stížností a vedení knihy stížností, záznamů o nevyhovujících výrobcích a jejich staženích z oběhu a v povinnosti průběžně o všech těchto kontrolách informovat distributory.

| 5.8.3 | Nicméně návrh neupřesňuje, jakým způsobem by se měly naplnit. To znamená, zda se rozhodnutí o tom, jaká opatření (jako vytvoření zvláštního rejstříku) je třeba přijmout, ponechá na jednotlivých členských státech, nebo – což by bylo vhodnější – zda mají být tyto kroky harmonizovány, aby byl zachován systém varování, který by umožnil informovat trh s dostatečným předstihem na to, aby přijal účinná opatření předtím, než dojde ke škodám. |
| --- | --- |

5.8.3

Nicméně návrh neupřesňuje, jakým způsobem by se měly naplnit. To znamená, zda se rozhodnutí o tom, jaká opatření (jako vytvoření zvláštního rejstříku) je třeba přijmout, ponechá na jednotlivých členských státech, nebo – což by bylo vhodnější – zda mají být tyto kroky harmonizovány, aby byl zachován systém varování, který by umožnil informovat trh s dostatečným předstihem na to, aby přijal účinná opatření předtím, než dojde ke škodám.

5.9   Technická dokumentace

| 5.9.1 | Povinnost informovat spotřebitele se musí týkat výhradně otázek spjatých s používáním a druhem výrobků, a nesmí se rozšířit na technickou dokumentaci, jež může obsahovat údaje související s obchodním tajemstvím či jinou důvěrnou informací výrobců, které však musí být k dispozici orgánům. Za tím účelem je třeba stanovit jasné společné normy, které nejsou součástí návrhu. |
| --- | --- |

5.9.1

Povinnost informovat spotřebitele se musí týkat výhradně otázek spjatých s používáním a druhem výrobků, a nesmí se rozšířit na technickou dokumentaci, jež může obsahovat údaje související s obchodním tajemstvím či jinou důvěrnou informací výrobců, které však musí být k dispozici orgánům. Za tím účelem je třeba stanovit jasné společné normy, které nejsou součástí návrhu.

| 5.9.2 | Protože to na základě textu vypadá, že odpovědnost za škody, jež může způsobit nebezpečný výrobek, nese výrobce, bylo by vhodnější stanovit, že obsah technické dokumentace musí platit deset let. Pro vyjasnění čl. 8 odst. 6 by bylo třeba nahradit výraz „výrobci zajistí“ slovy „výrobci budou odpovědní za to“, jež lépe odpovídají povinnosti, která jim náleží. Stejná změna by se měla obdobně provést ve vztahu k dovozcům a jejich odpovědnosti, stejně jako jejich povinnosti uchovávat technickou dokumentaci po dobu deseti let, kterou mají ostatní hospodářské subjekty. |
| --- | --- |

5.9.2

Protože to na základě textu vypadá, že odpovědnost za škody, jež může způsobit nebezpečný výrobek, nese výrobce, bylo by vhodnější stanovit, že obsah technické dokumentace musí platit deset let. Pro vyjasnění čl. 8 odst. 6 by bylo třeba nahradit výraz „výrobci zajistí“ slovy „výrobci budou odpovědní za to“, jež lépe odpovídají povinnosti, která jim náleží. Stejná změna by se měla obdobně provést ve vztahu k dovozcům a jejich odpovědnosti, stejně jako jejich povinnosti uchovávat technickou dokumentaci po dobu deseti let, kterou mají ostatní hospodářské subjekty.

| 5.9.3 | Aby spotřebitelé mohli bez jakýchkoli překážek uplatňovat své právo na informace o určitém výrobku, bylo by vhodné zmínit v čl. 8 odst. 7, který výrobci stanovuje povinnost uvést jedno místo, na kterém jej lze kontaktovat, že tento prostředek by neměl být pro spotřebitele nákladný, aby jej nebylo možné považovat za implicitní penalizaci toho, kdo jej použije. |
| --- | --- |

5.9.3

Aby spotřebitelé mohli bez jakýchkoli překážek uplatňovat své právo na informace o určitém výrobku, bylo by vhodné zmínit v čl. 8 odst. 7, který výrobci stanovuje povinnost uvést jedno místo, na kterém jej lze kontaktovat, že tento prostředek by neměl být pro spotřebitele nákladný, aby jej nebylo možné považovat za implicitní penalizaci toho, kdo jej použije.

5.10   Pokud se týká výrobků, jejichž skutečná povaha není rozpoznatelná, EHSV požaduje co nejvyšší úroveň ochrany, zejména pro výrobky podobající se hračkám, na něž by se měly vztahovat předpisy uvedené ve směrnici o bezpečnosti hraček za účelem dosažení vysoké míry ochrany nezletilých.

5.11   EHSV se staví kladně k dohledatelnosti či sledovatelnosti výrobků po celé délce dodavatelského řetězce, neboť pomáhá určit hospodářské subjekty a přijmout nápravná opatření týkající se nebezpečných výrobků, ať už jde o stažení z oběhu či stažení z trhu.

5.12   Pokud jde o evropské normy umožňující předpoklad souladu, EHSV se domnívá, že návrh zlepší stávající fungování systému. Nicméně za účelem zvýšení právní jistoty by bylo třeba vyjasnit přechodná ustanovení i předpoklad souladu.

5.12.1   Vzhledem k významu normalizace je EHSV toho názoru, že evropské normalizační organizace si musí zajistit nezbytné prostředky pro zvýšení své produktivity a zaručení vysoké jakosti. Rovněž je zapotřebí účinnější zastoupení spotřebitelů.

5.13   Pravidla pro akty v přenesené pravomoci se v zásadě jeví jako rozumná, ačkoli se nezdá logické, že pravomoc se svěřuje na dobu neurčitou. Navíc akty v přenesené pravomoci by se neměly týkat stěžejních otázek a měly by respektovat hranice aktu svěřujícího pravomoc. Zejména je třeba jich využít v případě, kdy se na trh uvádějí nebezpečné výrobky. Proto je rozumné přijetí aktů v přenesené pravomoci v případech podle čl. 15 odst. 3 písm. a) návrhu, zatímco případy uvedené pod písmenem b) téhož článku jsou spornější.

5.14   Pokud se týká postihů, je třeba zopakovat, že EHSV souhlasí s tím, aby se přistoupilo k harmonizaci druhů protiprávních jednání a sankcí, které je z důvodu spáchaného jednání třeba uložit (9), protože jen pouhá obecná zmínka o tom, že sankce musí být účinné, odrazující a přiměřené může vést k narušení fungování trhu.

5.14.1   EHSV se domnívá, že členské státy musí mít k dispozici účinné nápravné i opravné prostředky u příslušných soudů, aby mohly provádět ustanovení nařízení v obecný prospěch spotřebitelů.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Usnesení Rady ze dne 14. dubna 1975 o předběžném programu Evropského hospodářského společenství pro politiku ochrany a informovanosti spotřebitele. Úř. věst. C 92, 25.4.1975, s. 1 (české znění není k dispozici).

1

(2)  Úř. věst. C 167, 5.7.1986, s. 1 (české znění není k dispozici).

2

(3)  Vzešel z usnesení Rady ze dne 7. května 1985, Úř. věst. C 136, 4.6.1985, s. 1 (české znění není k dispozici).

3

(4)  Úř. věst. L 228, 11.8.1992, s. 24 (české znění není k dispozici).

4

(5)  Úř. věst. L 11, 15.1.2002, s. 4 (české znění není k dispozici).

5

(6)  Úř. věst. C 367, 20.12.2000, s. 34 (české znění není k dispozici).

6

(7)  Rozhodnutí Komise 2004/418/ES (Úř. věst. L 151, 30.4.2004, s. 84; české znění není k dispozici).

7

(8)  Úř. věst. L 210, 7.8.1985, s. 29.

8

(9)  Například stejně jako v nařízení (ES) č. 1071/2009, Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 51.

9

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/86

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o dozoru nad trhem s výrobky a o změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 1999/5/ES, 2000/9/ES, 2000/14/ES, 2001/95/ES, 2004/108/ES, 2006/42/ES, 2006/95/ES, 2007/23/ES, 2008/57/ES, 2009/48/ES, 2009/105/ES, 2009/142/ES a 2011/65/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011, (ES) č. 764/2008 a (ES) č. 765/2008

COM(2013) 75 final – 2013/0048 (COD)

2013/C 271/16

Hlavní zpravodaj: pan LEMERCIER

Dne 8. března 2013 se Rada a dne 12. března 2013 Evropský parlament, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o dozoru nad trhem s výrobky a o změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 1999/5/ES, 2000/9/ES, 2000/14/ES, 2001/95/ES, 2004/108/ES, 2006/42/ES, 2006/95/ES, 2007/23/ES, 2008/57/ES, 2009/48/ES, 2009/105/ES, 2009/142/ES a 2011/65/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011, (ES) č. 764/2008 a (ES) č. 765/2008

COM(2013) 75 final – 2013/0048 (COD).

Dne 12. února 2013 předsednictvo Výboru pověřilo specializovanou sekci Jednotný trh, výroba a spotřeba přípravou podkladů Výboru na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana Lemerciera hlavním zpravodajem na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května 2013), a přijal následující stanovisko 116 hlasy pro, 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor vítá ustanovení návrhu nařízení. Stávající ustanovení, která se na dozor nad trhem a na kontrolu výrobků vztahují, jsou příliš rozptýlená do řady předpisů různého obsahu, což nežádoucím způsobem komplikuje činnost orgánů dozoru a výrobců, stejně jako sdružení spotřebitelů a organizací zaměstnanců. Výbor s potěšením konstatuje, že se ruší dřívější vertikální ustanovení, která jsou přeskupena do horizontálního, jednotného a posíleného nařízení. |
| --- | --- |

1.1

Výbor vítá ustanovení návrhu nařízení. Stávající ustanovení, která se na dozor nad trhem a na kontrolu výrobků vztahují, jsou příliš rozptýlená do řady předpisů různého obsahu, což nežádoucím způsobem komplikuje činnost orgánů dozoru a výrobců, stejně jako sdružení spotřebitelů a organizací zaměstnanců. Výbor s potěšením konstatuje, že se ruší dřívější vertikální ustanovení, která jsou přeskupena do horizontálního, jednotného a posíleného nařízení.

| 1.2 | Výbor vyjadřuje souhlas s právním základem. Soudí však, že je také nutné odkázat na článek 12 SFEU, podle nějž je ochrana spotřebitele průřezovou politikou, a požadavky z ní vyplývající „budou brány v úvahu při vymezování a provádění jiných politik a činností Unie“. |
| --- | --- |

1.2

Výbor vyjadřuje souhlas s právním základem. Soudí však, že je také nutné odkázat na článek 12 SFEU, podle nějž je ochrana spotřebitele průřezovou politikou, a požadavky z ní vyplývající „budou brány v úvahu při vymezování a provádění jiných politik a činností Unie“.

| 1.3 | Navrhovaným nástrojem je nařízení. Výbor se domnívá, že se jedná o nejvhodnější způsob, jak usnadnit spolupráci a obchod mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a EU. Soudí, že balíček, který Komise navrhuje, odpovídá požadavkům proporcionality a subsidiarity, jak jsou zakotveny ve smlouvách. Za dozor nad vnitrostátním trhem a za kontroly na vnějších hranicích Unie ponesou i nadále plnou odpovědnost členské státy a budou muset zajišťovat jejich financování. |
| --- | --- |

1.3

Navrhovaným nástrojem je nařízení. Výbor se domnívá, že se jedná o nejvhodnější způsob, jak usnadnit spolupráci a obchod mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a EU. Soudí, že balíček, který Komise navrhuje, odpovídá požadavkům proporcionality a subsidiarity, jak jsou zakotveny ve smlouvách. Za dozor nad vnitrostátním trhem a za kontroly na vnějších hranicích Unie ponesou i nadále plnou odpovědnost členské státy a budou muset zajišťovat jejich financování.

| 1.4 | EHSV podporuje názor Komise, že výrobky, které se pohybují v Unii, musí splňovat požadavky na vysokou úroveň ochrany veřejných zájmů, jako je zdraví a bezpečnost obecně, zdraví a bezpečnost na pracovišti, ochrana spotřebitele, ochrana životního prostředí a veřejná bezpečnost. |
| --- | --- |

1.4

EHSV podporuje názor Komise, že výrobky, které se pohybují v Unii, musí splňovat požadavky na vysokou úroveň ochrany veřejných zájmů, jako je zdraví a bezpečnost obecně, zdraví a bezpečnost na pracovišti, ochrana spotřebitele, ochrana životního prostředí a veřejná bezpečnost.

| 1.5 | Výbor je toho názoru, že dodržování výrobních či obchodních tajemství nesmí bránit vydání varování tam, kde by mohlo být některou ze složek daného výrobku ohroženo zdraví nebo bezpečnost uživatelů. Orgány dozoru a kontroly tak musí i nadále respektovat obvyklou praxi systému RAPEX, která spočívá v upřednostňování veřejného zájmu nad zájmy soukromými. |
| --- | --- |

1.5

Výbor je toho názoru, že dodržování výrobních či obchodních tajemství nesmí bránit vydání varování tam, kde by mohlo být některou ze složek daného výrobku ohroženo zdraví nebo bezpečnost uživatelů. Orgány dozoru a kontroly tak musí i nadále respektovat obvyklou praxi systému RAPEX, která spočívá v upřednostňování veřejného zájmu nad zájmy soukromými.

| 1.6 | Členové a zaměstnanci dozorových a celních orgánů musí zaručovat poctivost a nezávislost a musí být při výkonu své funkce chráněni před veškerým nátlakem či pokusy o korupci. Osoby, které upozorní na nedostatky některého výrobku či na rizika s ním spojená, musí požívat ochrany, zejména před stíháním, a jejich totožnost musí zůstat důvěrná. |
| --- | --- |

1.6

Členové a zaměstnanci dozorových a celních orgánů musí zaručovat poctivost a nezávislost a musí být při výkonu své funkce chráněni před veškerým nátlakem či pokusy o korupci. Osoby, které upozorní na nedostatky některého výrobku či na rizika s ním spojená, musí požívat ochrany, zejména před stíháním, a jejich totožnost musí zůstat důvěrná.

| 1.7 | Výbor žádá, aby byl do návrhu nařízení zařazen právní základ celoevropské databáze úrazů (IDB), jež by měla být považována za třetí pilíř systému pro výměnu informací pro dozor nad trhem v EU, doplňující RAPEX a ICSMS. |
| --- | --- |

1.7

Výbor žádá, aby byl do návrhu nařízení zařazen právní základ celoevropské databáze úrazů (IDB), jež by měla být považována za třetí pilíř systému pro výměnu informací pro dozor nad trhem v EU, doplňující RAPEX a ICSMS.

| 1.8 | Výbor by rovněž velmi uvítal, kdyby mu byly pravidelně zasílány zprávy, které Komise každých 5 let vypracovává, s cílem zajistit monitorování provádění nařízení. |
| --- | --- |

1.8

Výbor by rovněž velmi uvítal, kdyby mu byly pravidelně zasílány zprávy, které Komise každých 5 let vypracovává, s cílem zajistit monitorování provádění nařízení.

2.   Úvod – návrhy Komise

| 2.1 | Ani ty nejlepší právní předpisy pro bezpečnost výrobků a harmonizace předpisů na vnitřním trhů nedokáží poskytnout absolutní záruku bezpečnosti spotřebních výrobků ani spotřebitelům, a u výrobků pro profesionální použití ani zaměstnancům. |
| --- | --- |

2.1

Ani ty nejlepší právní předpisy pro bezpečnost výrobků a harmonizace předpisů na vnitřním trhů nedokáží poskytnout absolutní záruku bezpečnosti spotřebních výrobků ani spotřebitelům, a u výrobků pro profesionální použití ani zaměstnancům.

| 2.2 | Jak je vidět z nedávných skandálů, podvody pro zvýšení zisku nebo snížení výrobních nákladů jsou v Evropě stále aktuální. Dovážené výrobky navíc vždy neodpovídají evropským normám a mohou výrobkům evropského původu nekale konkurovat. |
| --- | --- |

2.2

Jak je vidět z nedávných skandálů, podvody pro zvýšení zisku nebo snížení výrobních nákladů jsou v Evropě stále aktuální. Dovážené výrobky navíc vždy neodpovídají evropským normám a mohou výrobkům evropského původu nekale konkurovat.

| 2.3 | Dozor nad trhem i kontrola souladu výrobků s předpisy mají zásadní význam a vyžadují kvalifikované služby a personál (celnice, technické služby, inspekce atd.) s působností na území každého členského státu. |
| --- | --- |

2.3

Dozor nad trhem i kontrola souladu výrobků s předpisy mají zásadní význam a vyžadují kvalifikované služby a personál (celnice, technické služby, inspekce atd.) s působností na území každého členského státu.

| 2.4 | K viditelnému pokroku došlo díky směrnici 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků, jejíž převedení do vnitrostátního práva mělo být dokončeno do roku 2004, nařízení (ES) č. 765/2008 o akreditaci a dozoru nad trhem, které vstoupilo v platnost v roce 2010, a dalším směrnicím a rozhodnutím o odvětvové harmonizaci. Tyto předpisy o dozoru nad trhem jsou však roztříštěné a překrývají se, což může způsobovat záměny mezi předpisy o dozoru jako takovými a povinnostmi subjektů a komplikuje to jejich činnost, stejně jako činnost zákonodárců a vnitrostátních činitelů. |
| --- | --- |

2.4

K viditelnému pokroku došlo díky směrnici 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků, jejíž převedení do vnitrostátního práva mělo být dokončeno do roku 2004, nařízení (ES) č. 765/2008 o akreditaci a dozoru nad trhem, které vstoupilo v platnost v roce 2010, a dalším směrnicím a rozhodnutím o odvětvové harmonizaci. Tyto předpisy o dozoru nad trhem jsou však roztříštěné a překrývají se, což může způsobovat záměny mezi předpisy o dozoru jako takovými a povinnostmi subjektů a komplikuje to jejich činnost, stejně jako činnost zákonodárců a vnitrostátních činitelů.

| 2.5 | Cílem návrhu Komise je vyjasnit regulační rámec pro dozor nad trhem tak, že se relevantní ustanovení těchto předpisů spojí do jediného právního nástroje, který se použije horizontálně ve všech odvětvích. Nové nařízení o dozoru nad trhem s výrobky by doplnil víceletý akční plán pro dozor nad trhem na období 2013–2015. |
| --- | --- |

2.5

Cílem návrhu Komise je vyjasnit regulační rámec pro dozor nad trhem tak, že se relevantní ustanovení těchto předpisů spojí do jediného právního nástroje, který se použije horizontálně ve všech odvětvích. Nové nařízení o dozoru nad trhem s výrobky by doplnil víceletý akční plán pro dozor nad trhem na období 2013–2015.

| 2.6 | Jedná se o významný počin v rámci Evropského programu pro spotřebitele a Aktu o jednotném trhu I a II, který odpovídá i požadavkům nového legislativního rámce. |
| --- | --- |

2.6

Jedná se o významný počin v rámci Evropského programu pro spotřebitele a Aktu o jednotném trhu I a II, který odpovídá i požadavkům nového legislativního rámce.

| 2.7 | V každé zemi je nutné za použití stejných metod určit, zda jsou výrobky na trhu (včetně těch, které pocházejí ze třetích zemí) bezpečné, a zda je lze uvést na jednotný trh, nebo zda se musí stáhnout a zakázat, pokud jsou nebezpečné či nesplňují normy. |
| --- | --- |

2.7

V každé zemi je nutné za použití stejných metod určit, zda jsou výrobky na trhu (včetně těch, které pocházejí ze třetích zemí) bezpečné, a zda je lze uvést na jednotný trh, nebo zda se musí stáhnout a zakázat, pokud jsou nebezpečné či nesplňují normy.

| 2.8 | Dozor nad trhem a kontroly souladu výrobků s předpisy totiž nejsou dostatečně účinné. Na trhu se rozšířila řada výrobků, které v souladu s předpisy nejsou, a to hlavně z toho důvodu, že vnitrostátní orgány dozoru nejsou koordinované a také kvůli nedostatečné kvalitě a spolehlivosti informací, které si vyměňují. |
| --- | --- |

2.8

Dozor nad trhem a kontroly souladu výrobků s předpisy totiž nejsou dostatečně účinné. Na trhu se rozšířila řada výrobků, které v souladu s předpisy nejsou, a to hlavně z toho důvodu, že vnitrostátní orgány dozoru nejsou koordinované a také kvůli nedostatečné kvalitě a spolehlivosti informací, které si vyměňují.

| 2.9 | EU tedy přísluší jednat, aby zajistila lepší koordinaci činností a zajistila účinný přeshraniční dozor nad trhem a chránila tak občany. Komise uvádí, že toto právo jednat vyplývá z ustanovení článku 114 (správné fungování jednotného trhu), čl. 168 odst. 1 (ochrana zdraví) a čl. 169 odst. 1 (ochrana spotřebitele) SFEU. Dále je třeba zjednodušit použitelný právní rámec a odstranit z něj stávající nejasnosti. |
| --- | --- |

2.9

EU tedy přísluší jednat, aby zajistila lepší koordinaci činností a zajistila účinný přeshraniční dozor nad trhem a chránila tak občany. Komise uvádí, že toto právo jednat vyplývá z ustanovení článku 114 (správné fungování jednotného trhu), čl. 168 odst. 1 (ochrana zdraví) a čl. 169 odst. 1 (ochrana spotřebitele) SFEU. Dále je třeba zjednodušit použitelný právní rámec a odstranit z něj stávající nejasnosti.

| 2.10 | Je nutné zjednodušit postup v rámci systému RAPEX, zavést nařízení o bezpečnosti výrobků, které nahradí směrnici o obecné bezpečnosti výrobků, a nové nařízení o dozoru, které nahradí stávající ustanovení, jež jsou rozptýlena do několika předpisů na různých úrovních. |
| --- | --- |

2.10

Je nutné zjednodušit postup v rámci systému RAPEX, zavést nařízení o bezpečnosti výrobků, které nahradí směrnici o obecné bezpečnosti výrobků, a nové nařízení o dozoru, které nahradí stávající ustanovení, jež jsou rozptýlena do několika předpisů na různých úrovních.

| 2.11 | Zlepšení koordinace a účinnosti dozoru a kontroly by nemělo probíhat pouze obvyklým postupem hodnocení legislativy, ale i prostřednictvím průzkumů Eurobarometru zkoumajících mínění spotřebitelů, informačních systémů GRAS-RAPEX a ICSMS a zavedením ukazatelů, díky nimž bude možné srovnávací hodnocení. Postupy pro oznamování členskými státy se zracionalizují a pro všechny výrobky bude existovat jediný oznamovací systém. |
| --- | --- |

2.11

Zlepšení koordinace a účinnosti dozoru a kontroly by nemělo probíhat pouze obvyklým postupem hodnocení legislativy, ale i prostřednictvím průzkumů Eurobarometru zkoumajících mínění spotřebitelů, informačních systémů GRAS-RAPEX a ICSMS a zavedením ukazatelů, díky nimž bude možné srovnávací hodnocení. Postupy pro oznamování členskými státy se zracionalizují a pro všechny výrobky bude existovat jediný oznamovací systém.

| 2.12 | Posílí se kontroly na hranicích a oběh všech výrobků, které by mohly představovat riziko, bude pozastaven do té doby, než orgán dozoru podrobněji určí jeho status. |
| --- | --- |

2.12

Posílí se kontroly na hranicích a oběh všech výrobků, které by mohly představovat riziko, bude pozastaven do té doby, než orgán dozoru podrobněji určí jeho status.

| 2.13 | Systém RAPEX pro oznamování výrobků, které představují riziko, bude vylepšen z hlediska lhůt pro oznámení a relevance informací o rizicích, které oznámený výrobek představuje. |
| --- | --- |

2.13

Systém RAPEX pro oznamování výrobků, které představují riziko, bude vylepšen z hlediska lhůt pro oznámení a relevance informací o rizicích, které oznámený výrobek představuje.

| 2.14 | Komise bude moci rozhodovat o příslušných omezujících opatřeních u nebezpečných výrobků tam, kde se ukáže, že standardní opatření pro naléhavé případy nejsou dostačující nebo nejsou vhodná. |
| --- | --- |

2.14

Komise bude moci rozhodovat o příslušných omezujících opatřeních u nebezpečných výrobků tam, kde se ukáže, že standardní opatření pro naléhavé případy nejsou dostačující nebo nejsou vhodná.

| 2.15 | Akt o jednotném trhu počítá s víceletým akčním plánem pro dozor nad trhem. Plán by se měl týkat oblastí, kde by mohla koordinace zajišťovaná Komisí přinést skutečnou přidanou hodnotu a zjevná zlepšení. |
| --- | --- |

2.15

Akt o jednotném trhu počítá s víceletým akčním plánem pro dozor nad trhem. Plán by se měl týkat oblastí, kde by mohla koordinace zajišťovaná Komisí přinést skutečnou přidanou hodnotu a zjevná zlepšení.

| 2.16 | Víceletý akční plán je klíčovým nástrojem činnosti na unijní úrovni – bude pobízet k větší komunikaci a spolupráci. Díky informačním technologiím bude možné snadno se dostat k informacím o osvědčených postupech, které vyplývají z šetření a studií uložených v systému. Budou určeny potřeby a v tomto rámci budou nabídnuty možnosti školení, technické asistence a poradenství. |
| --- | --- |

2.16

Víceletý akční plán je klíčovým nástrojem činnosti na unijní úrovni – bude pobízet k větší komunikaci a spolupráci. Díky informačním technologiím bude možné snadno se dostat k informacím o osvědčených postupech, které vyplývají z šetření a studií uložených v systému. Budou určeny potřeby a v tomto rámci budou nabídnuty možnosti školení, technické asistence a poradenství.

| 2.17 | Komise vypracuje společný přístup ke kontrolám dokumentů a postupů a k laboratorním zkouškám. Účinnost dozoru zlepší posílená koordinace společných činností a programů. |
| --- | --- |

2.17

Komise vypracuje společný přístup ke kontrolám dokumentů a postupů a k laboratorním zkouškám. Účinnost dozoru zlepší posílená koordinace společných činností a programů.

| 2.18 | Zdroje se budou sdílet, což umožní součinnost a zabrání zdvojování činností. Údaje, které při své práci shromáždí vnitrostátní orgány, se budou uchovávat v databázi ICSMS, kterou bude spravovat Komise a která bude nabízet nutné prostředky a školení k využívání veškerého potenciálu této databáze. |
| --- | --- |

2.18

Zdroje se budou sdílet, což umožní součinnost a zabrání zdvojování činností. Údaje, které při své práci shromáždí vnitrostátní orgány, se budou uchovávat v databázi ICSMS, kterou bude spravovat Komise a která bude nabízet nutné prostředky a školení k využívání veškerého potenciálu této databáze.

| 2.19 | Všechny zúčastněné strany budou muset být pravidelně a pružně informovány a konzultovány. |
| --- | --- |

2.19

Všechny zúčastněné strany budou muset být pravidelně a pružně informovány a konzultovány.

| 2.20 | Zpráva, kterou Komise vypracovala na základě nařízení (ES) č. 765/2008, umožňuje informovat instituce a zúčastněné strany a hodnotit činnosti spojené s akreditací, dozorem a kontrolou trhu, jež jsou financovány ze strany EU. |
| --- | --- |

2.20

Zpráva, kterou Komise vypracovala na základě nařízení (ES) č. 765/2008, umožňuje informovat instituce a zúčastněné strany a hodnotit činnosti spojené s akreditací, dozorem a kontrolou trhu, jež jsou financovány ze strany EU.

| 2.21 | Měly by se posílit prostředky a pravomoci celních a kontrolních služeb u výrobků, které vstupují na vnějších hranicích Unie a Evropského hospodářského prostoru, což bude vyžadovat přidělení dodatečných zdrojů, zejména v podobě odborné přípravy a technických nástrojů. |
| --- | --- |

2.21

Měly by se posílit prostředky a pravomoci celních a kontrolních služeb u výrobků, které vstupují na vnějších hranicích Unie a Evropského hospodářského prostoru, což bude vyžadovat přidělení dodatečných zdrojů, zejména v podobě odborné přípravy a technických nástrojů.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Výbor vítá iniciativu na posílení dozoru a kontroly bezpečnosti výrobků na trhu, ať již pocházejí z EU, EHS či třetích zemí. Zaručuje vyšší bezpečnost výrobků a představuje klíčovou akci v rámci Aktu pro jednotný trh, která odpovídá novému přístupu. |
| --- | --- |

3.1

Výbor vítá iniciativu na posílení dozoru a kontroly bezpečnosti výrobků na trhu, ať již pocházejí z EU, EHS či třetích zemí. Zaručuje vyšší bezpečnost výrobků a představuje klíčovou akci v rámci Aktu pro jednotný trh, která odpovídá novému přístupu.

| 3.2 | Výbor nicméně poznamenává, že postupy pro informování a konzultaci hospodářských a sociálních subjektů jsou i nadále velmi nejasné. Bylo by možné na různých úrovních lépe vymezit pružný a vhodný rámec, aniž by to zatížilo či ochromilo byrokratické postupy. |
| --- | --- |

3.2

Výbor nicméně poznamenává, že postupy pro informování a konzultaci hospodářských a sociálních subjektů jsou i nadále velmi nejasné. Bylo by možné na různých úrovních lépe vymezit pružný a vhodný rámec, aniž by to zatížilo či ochromilo byrokratické postupy.

| 3.2.1 | Dotčené podniky očekávají mnoho od právních a technických informací, které by jim umožnily právní jistotu, kterou potřebují k přijímání investičních rozhodnutí při výrobě či uvádění výrobků na trh. U výrobků, které předkládají ke kontrole či k posouzení shody, by měly mít přístup k informacím, které různé orgány dozoru a kontroly shromáždily. |
| --- | --- |

3.2.1

Dotčené podniky očekávají mnoho od právních a technických informací, které by jim umožnily právní jistotu, kterou potřebují k přijímání investičních rozhodnutí při výrobě či uvádění výrobků na trh. U výrobků, které předkládají ke kontrole či k posouzení shody, by měly mít přístup k informacím, které různé orgány dozoru a kontroly shromáždily.

| 3.2.2 | Spotřebitelé a zaměstnanci se oprávněně chtějí ujistit o bezpečnosti výrobků na trhu, které musí při své práci používat či je spotřebovávat. Mají právo vědět, jaké činnosti se za tímto účelem na vnitrostátní, unijní či odvětvové úrovni vyvíjejí, tak aby bylo zaručeno, že jejich zdraví a bezpečnost nebudou ohroženy. |
| --- | --- |

3.2.2

Spotřebitelé a zaměstnanci se oprávněně chtějí ujistit o bezpečnosti výrobků na trhu, které musí při své práci používat či je spotřebovávat. Mají právo vědět, jaké činnosti se za tímto účelem na vnitrostátní, unijní či odvětvové úrovni vyvíjejí, tak aby bylo zaručeno, že jejich zdraví a bezpečnost nebudou ohroženy.

| 3.2.3 | Výbor je přesvědčen, že důvěra v bezpečnost výrobků má zásadní význam pro správné fungování jednotného trhu a volný pohyb zboží, jež mají příznivý dopad na růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

3.2.3

Výbor je přesvědčen, že důvěra v bezpečnost výrobků má zásadní význam pro správné fungování jednotného trhu a volný pohyb zboží, jež mají příznivý dopad na růst a zaměstnanost.

| 3.3 | Je toho názoru, že dozor a kontroly, především na vnějších hranicích Unie, spadají v zásadě do pravomocí členských států. Unie má zajišťovat koordinaci a opatření nutná k účinným unijním akcím i k normalizaci výrobků. Tento dozor a kontroly mají dopad na podniky a obnášejí významné náklady, a to jak pro členské státy, tak pro hospodářské subjekty, které musí výrobky uvádět do souladu s předpisy (normalizace, norma ES). Výbor vyzývá členské státy a Komisi, aby při své činnosti řádně zohledňovaly administrativní zátěž, kterou musí podniky nést, a zejména malé a střední podniky, aby v době krize a vysoké nezaměstnanosti ještě nezhoršovaly jejich hospodářskou situaci. |
| --- | --- |

3.3

Je toho názoru, že dozor a kontroly, především na vnějších hranicích Unie, spadají v zásadě do pravomocí členských států. Unie má zajišťovat koordinaci a opatření nutná k účinným unijním akcím i k normalizaci výrobků. Tento dozor a kontroly mají dopad na podniky a obnášejí významné náklady, a to jak pro členské státy, tak pro hospodářské subjekty, které musí výrobky uvádět do souladu s předpisy (normalizace, norma ES). Výbor vyzývá členské státy a Komisi, aby při své činnosti řádně zohledňovaly administrativní zátěž, kterou musí podniky nést, a zejména malé a střední podniky, aby v době krize a vysoké nezaměstnanosti ještě nezhoršovaly jejich hospodářskou situaci.

| 3.4 | Volný pohyb nepotravinářských výrobků, na něž se návrh nařízení zaměřuje, nesmí být kvůli laxnosti nebo nedostatkům v právním rámci či v počtu a kvalitě prostředků a kontrol narušen. Je tedy zapotřebí, aby členské státy a Komise vyhradily na provádění dozorových a kontrolních metod dostatečné prostředky, které zajistí jejich plnou účinnost. Výbor uznává, že rozpočty jsou v současnosti napjaté, myslí si však, že veřejný zájem žádá, aby se udělalo vše pro to, aby bylo zaručeno veřejné zdraví a bezpečnost spotřebitelů, stejně jako ochrana životního prostředí před nebezpečnými výrobky. Správné fungování vnitřního trhu je k hospodářskému oživení a tvorbě pracovních míst nezbytné. |
| --- | --- |

3.4

Volný pohyb nepotravinářských výrobků, na něž se návrh nařízení zaměřuje, nesmí být kvůli laxnosti nebo nedostatkům v právním rámci či v počtu a kvalitě prostředků a kontrol narušen. Je tedy zapotřebí, aby členské státy a Komise vyhradily na provádění dozorových a kontrolních metod dostatečné prostředky, které zajistí jejich plnou účinnost. Výbor uznává, že rozpočty jsou v současnosti napjaté, myslí si však, že veřejný zájem žádá, aby se udělalo vše pro to, aby bylo zaručeno veřejné zdraví a bezpečnost spotřebitelů, stejně jako ochrana životního prostředí před nebezpečnými výrobky. Správné fungování vnitřního trhu je k hospodářskému oživení a tvorbě pracovních míst nezbytné.

| 3.4.1 | V této souvislosti se Výbor domnívá, že stávající systém dozoru nad trhem a jeho kontroly trpí řadou nedostatků. Je třeba posílit spolupráci mezi příslušnými vnitrostátními orgány, Komisí a zúčastněnými stranami. Je nutné pořádat pravidelné konzultace. Musí se zavést právo organizací spotřebitelů nebo zaměstnanců, aby z vlastní iniciativy vydaly varování ohledně určitého výrobku, a zaručit zaměstnancům v tomto ohledu imunitu. Příslušné orgány, orgány dozoru, technické orgány certifikace, celní orgány a orgány pro potírání podvodů musí spolupracovat a sdílet získané informace, aby se zabránilo zdvojování činností, plýtvání dostupnými zdroji a aby se setrvale posilovala účinnost prováděných kontrol. |
| --- | --- |

3.4.1

V této souvislosti se Výbor domnívá, že stávající systém dozoru nad trhem a jeho kontroly trpí řadou nedostatků. Je třeba posílit spolupráci mezi příslušnými vnitrostátními orgány, Komisí a zúčastněnými stranami. Je nutné pořádat pravidelné konzultace. Musí se zavést právo organizací spotřebitelů nebo zaměstnanců, aby z vlastní iniciativy vydaly varování ohledně určitého výrobku, a zaručit zaměstnancům v tomto ohledu imunitu. Příslušné orgány, orgány dozoru, technické orgány certifikace, celní orgány a orgány pro potírání podvodů musí spolupracovat a sdílet získané informace, aby se zabránilo zdvojování činností, plýtvání dostupnými zdroji a aby se setrvale posilovala účinnost prováděných kontrol.

| 3.5 | Účinnost systému Unie pro rychlou výměnu informací (RAPEX) zcela závisí na rychlosti zasílání oznámení a na relevanci technických informací ohledně výrobků, u nichž se objevily pochybnosti. Pokyny pro řízení systému RAPEX by se měly neustále aktualizovat a měly by být dostatečně jasné, aby nemohlo dojít k pochybnostem ohledně povahy a rozsahu informací, jež se mají oznamovat. Do pokynů by se měla zapracovat kritéria, která umožní určit vážná rizika, a opatření, která se mají v důsledku toho přijmout, jako například dočasné pozastavení, požadavek na technické změny či zákaz, by měla být jasná a jednoduchá. |
| --- | --- |

3.5

Účinnost systému Unie pro rychlou výměnu informací (RAPEX) zcela závisí na rychlosti zasílání oznámení a na relevanci technických informací ohledně výrobků, u nichž se objevily pochybnosti. Pokyny pro řízení systému RAPEX by se měly neustále aktualizovat a měly by být dostatečně jasné, aby nemohlo dojít k pochybnostem ohledně povahy a rozsahu informací, jež se mají oznamovat. Do pokynů by se měla zapracovat kritéria, která umožní určit vážná rizika, a opatření, která se mají v důsledku toho přijmout, jako například dočasné pozastavení, požadavek na technické změny či zákaz, by měla být jasná a jednoduchá.

| 3.6 | V systému RAPEX by se měla oznamovat i méně vážná rizika či rizika, která nejsou vědecky ověřena, aby tak mohla přicházet v úvahu donucovací opatření, jako např. dočasné pozastavení podle zásady předběžné opatrnosti v případě nutnosti nebo další vhodná opatření, kupříkladu požadavek poskytnutí dodatečných informací či upozornění spotřebitelům, která by se připojila k obvyklým požadavkům na označování výrobků. |
| --- | --- |

3.6

V systému RAPEX by se měla oznamovat i méně vážná rizika či rizika, která nejsou vědecky ověřena, aby tak mohla přicházet v úvahu donucovací opatření, jako např. dočasné pozastavení podle zásady předběžné opatrnosti v případě nutnosti nebo další vhodná opatření, kupříkladu požadavek poskytnutí dodatečných informací či upozornění spotřebitelům, která by se připojila k obvyklým požadavkům na označování výrobků.

| 3.7 | V případech, kde jsou známa rizika, Komise navrhuje, že by se přijímaly prováděcí akty, které by se týkaly výrobku či kategorie výrobků, aby se tak nastolily jednotné podmínky kontroly těchto výrobků. Výbor by si přál, aby na to byly upozorněny organizace spotřebitelů, zaměstnavatelů a zaměstnanců, a aby se v co nejvyšší možné míře zohlednily jejich postoje. Je třeba poznamenat, že tyto organizace mohou s opatřeními přijatými Komisí velmi rychle seznámit své členy, což výrazně napomůže jejich pochopení a rychlému uplatňování. |
| --- | --- |

3.7

V případech, kde jsou známa rizika, Komise navrhuje, že by se přijímaly prováděcí akty, které by se týkaly výrobku či kategorie výrobků, aby se tak nastolily jednotné podmínky kontroly těchto výrobků. Výbor by si přál, aby na to byly upozorněny organizace spotřebitelů, zaměstnavatelů a zaměstnanců, a aby se v co nejvyšší možné míře zohlednily jejich postoje. Je třeba poznamenat, že tyto organizace mohou s opatřeními přijatými Komisí velmi rychle seznámit své členy, což výrazně napomůže jejich pochopení a rychlému uplatňování.

| 3.8 | Co se týče fóra Komise a členských států, které nařízení nově zřizuje, Výbor bere na vědomí, že by bylo možné přizvat jako poradní orgány odvětvových orgánů, které by mohlo fórum vytvářet, i organizace občanské společnosti. Soudí, že třebaže by tyto organizace měly poradní povahu, jejich názory a návrhy by se měly řádně zvážit a v co nejvyšší možné míře zohlednit, s ohledem na jejich aktivní úlohu ve vztahu ke spotřebitelům a hospodářskou a sociální sféru, kterou reprezentují. |
| --- | --- |

3.8

Co se týče fóra Komise a členských států, které nařízení nově zřizuje, Výbor bere na vědomí, že by bylo možné přizvat jako poradní orgány odvětvových orgánů, které by mohlo fórum vytvářet, i organizace občanské společnosti. Soudí, že třebaže by tyto organizace měly poradní povahu, jejich názory a návrhy by se měly řádně zvážit a v co nejvyšší možné míře zohlednit, s ohledem na jejich aktivní úlohu ve vztahu ke spotřebitelům a hospodářskou a sociální sféru, kterou reprezentují.

| 3.9 | Stejně by tomu tak mělo být u některých rizik tehdy, když orgány dozoru členského státu vydají varování ohledně rizik, která představují určité výrobky, a případně ohledně způsobů, jak se před nimi chránit. Tyto orgány by měly při šíření informací o rizicích, která představují určité výrobky, spolupracovat s hospodářskými subjekty, ale i s příslušnými organizacemi občanské společnosti, které mohou přispět svými znalostmi a svými prostředky, jak informovat svoje členy. |
| --- | --- |

3.9

Stejně by tomu tak mělo být u některých rizik tehdy, když orgány dozoru členského státu vydají varování ohledně rizik, která představují určité výrobky, a případně ohledně způsobů, jak se před nimi chránit. Tyto orgány by měly při šíření informací o rizicích, která představují určité výrobky, spolupracovat s hospodářskými subjekty, ale i s příslušnými organizacemi občanské společnosti, které mohou přispět svými znalostmi a svými prostředky, jak informovat svoje členy.

| 3.10 | Výbor je závěrem toho názoru, že zkoumaný návrh jako celek odpovídá požadavkům nového legislativního rámce (nového přístupu) i požadavkům subsidiarity a proporcionality. Souhlasí rovněž s právním základem, který odpovědná GŘ pro svůj návrh zvolila. Výbor také odkazuje na článek 12 SFEU, podle nějž požadavky vyplývající z ochrany spotřebitele „budou brány v úvahu při vymezování a provádění jiných politik a činností Unie“. |
| --- | --- |

3.10

Výbor je závěrem toho názoru, že zkoumaný návrh jako celek odpovídá požadavkům nového legislativního rámce (nového přístupu) i požadavkům subsidiarity a proporcionality. Souhlasí rovněž s právním základem, který odpovědná GŘ pro svůj návrh zvolila. Výbor také odkazuje na článek 12 SFEU, podle nějž požadavky vyplývající z ochrany spotřebitele „budou brány v úvahu při vymezování a provádění jiných politik a činností Unie“.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Výbor je i nadále znepokojen, že nařízení může být v jednotlivých zemích vykládáno odlišně. Cílem činnosti EU by mělo být, aby výklad i postupy byly skutečně jednotné, aby se subjektům zajistila právní jistota a uživatelům bezpečnost. |
| --- | --- |

4.1

Výbor je i nadále znepokojen, že nařízení může být v jednotlivých zemích vykládáno odlišně. Cílem činnosti EU by mělo být, aby výklad i postupy byly skutečně jednotné, aby se subjektům zajistila právní jistota a uživatelům bezpečnost.

| 4.2 | Stejně tak má obavy ohledně uplatňování ustanovení o důvěrnosti (např. v otázkách výrobního tajemství), která by mohla být překážkou lepšího informování o nebezpečných látkách nebo výrobcích, které mohou mít vliv na zdraví a bezpečnost osob a kvalitu životního prostředí. Zájem veřejnosti stojí obvykle nad soukromými zájmy, které by tak byly protiprávně chráněny příliš doslovným pojímáním důvěrnosti. Informace musí mezi orgány členských států a orgány Unie, které odpovídají za dozor a kontrolu, proudit za všech okolností. Je však zapotřebí respektovat osobní údaje chráněné zákonem a neohrožovat probíhající vyšetřování. |
| --- | --- |

4.2

Stejně tak má obavy ohledně uplatňování ustanovení o důvěrnosti (např. v otázkách výrobního tajemství), která by mohla být překážkou lepšího informování o nebezpečných látkách nebo výrobcích, které mohou mít vliv na zdraví a bezpečnost osob a kvalitu životního prostředí. Zájem veřejnosti stojí obvykle nad soukromými zájmy, které by tak byly protiprávně chráněny příliš doslovným pojímáním důvěrnosti. Informace musí mezi orgány členských států a orgány Unie, které odpovídají za dozor a kontrolu, proudit za všech okolností. Je však zapotřebí respektovat osobní údaje chráněné zákonem a neohrožovat probíhající vyšetřování.

| 4.3 | Tak, jak to nařízení požaduje, orgány zveřejňují na specializovaných internetových stránkách informace o nebezpečných výrobcích a o rizicích, která představují, o případných preventivních opatřeních a o rozhodnutích přijatých ve vztahu k subjektům. Výbor žádá, aby toto zveřejňování nebylo narušeno nepřiměřenou ochranou důvěrnosti obchodních tajemství, pokud by to mohlo poškodit zdraví a bezpečnost uživatelů. Takto ostatně postupuje Komise při správě systému RAPEX a tato praxe by se měla zachovat. |
| --- | --- |

4.3

Tak, jak to nařízení požaduje, orgány zveřejňují na specializovaných internetových stránkách informace o nebezpečných výrobcích a o rizicích, která představují, o případných preventivních opatřeních a o rozhodnutích přijatých ve vztahu k subjektům. Výbor žádá, aby toto zveřejňování nebylo narušeno nepřiměřenou ochranou důvěrnosti obchodních tajemství, pokud by to mohlo poškodit zdraví a bezpečnost uživatelů. Takto ostatně postupuje Komise při správě systému RAPEX a tato praxe by se měla zachovat.

| 4.4 | Výbor klade důraz na požadavky nezávislosti a transparentnosti orgánů dozoru a kontroly. Zaměstnanci těchto orgánů by měli být při výkonu své funkce chráněni před veškerými zásahy a pokusy o korupci. Orgány musí být nestranné a akceptovat veškeré stížnosti ze strany spotřebitelů a uživatelů či jejich organizací a případně jim vyhovět. I kontrolní laboratoře musí fungovat naprosto nezávisle. Totéž platí pro orgány odpovědné za vydávání normativních označení, bez nichž nemohou podniky a spotřebitelé přijímat svá rozhodnutí. |
| --- | --- |

4.4

Výbor klade důraz na požadavky nezávislosti a transparentnosti orgánů dozoru a kontroly. Zaměstnanci těchto orgánů by měli být při výkonu své funkce chráněni před veškerými zásahy a pokusy o korupci. Orgány musí být nestranné a akceptovat veškeré stížnosti ze strany spotřebitelů a uživatelů či jejich organizací a případně jim vyhovět. I kontrolní laboratoře musí fungovat naprosto nezávisle. Totéž platí pro orgány odpovědné za vydávání normativních označení, bez nichž nemohou podniky a spotřebitelé přijímat svá rozhodnutí.

| 4.5 | Výbor je přesvědčen, že navrhované nařízení by mělo obsahovat také ustanovení zakládající celoevropskou databázi úrazů (IDB), která by pokrývala všechny typy úrazů. Taková databáze by plnila tyto účely:






  — | asistovala by orgánům pro dozor nad trhem při přijímání informovanějších rozhodnutí při posuzování rizika; |
| --- | --- | --- |

4.5

Výbor je přesvědčen, že navrhované nařízení by mělo obsahovat také ustanovení zakládající celoevropskou databázi úrazů (IDB), která by pokrývala všechny typy úrazů. Taková databáze by plnila tyto účely:

—

asistovala by orgánům pro dozor nad trhem při přijímání informovanějších rozhodnutí při posuzování rizika;

| — | poskytovala by základ pro preventivní činnosti a kampaně zaměřené na informovanost veřejnosti; umožňovala by tvůrcům norem vyvíjet lepší normy pro výrobky; |
| --- | --- |

—

poskytovala by základ pro preventivní činnosti a kampaně zaměřené na informovanost veřejnosti; umožňovala by tvůrcům norem vyvíjet lepší normy pro výrobky;

| — | pomáhala by výrobcům uplatňovat bezpečné konstrukční řešení u nových výrobků; |
| --- | --- |

—

pomáhala by výrobcům uplatňovat bezpečné konstrukční řešení u nových výrobků;

| — | vyhodnocovala by účinnost preventivních opatření a byla zdrojem pro určení priorit při přípravě politik. |
| --- | --- |

—

vyhodnocovala by účinnost preventivních opatření a byla zdrojem pro určení priorit při přípravě politik.

| 4.5.1 | Výbor tudíž doporučuje:






  — | zařadit do návrhu chybějící ustanovení z nařízení (ES) č. 795/2008, jež ukládá členským státům, aby sledovaly nehody a poškození zdraví, u nichž existuje podezření, že byly způsobeny uvedenými výrobky; |
| --- | --- | --- |

4.5.1

Výbor tudíž doporučuje:

—

zařadit do návrhu chybějící ustanovení z nařízení (ES) č. 795/2008, jež ukládá členským státům, aby sledovaly nehody a poškození zdraví, u nichž existuje podezření, že byly způsobeny uvedenými výrobky;

| — | stanovit právní základ pro IDB, kde by Evropská komise podporovala koordinaci sběru údajů z členských států a bezchybný provoz IDB. |
| --- | --- |

—

stanovit právní základ pro IDB, kde by Evropská komise podporovala koordinaci sběru údajů z členských států a bezchybný provoz IDB.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/91 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/91

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Za sociální investice pro růst a soudržnost – včetně provádění Evropského sociálního fondu v období 2014–2020

COM(2013) 83 final

2013/C 271/17

Zpravodaj: pan RÖPKE

Dne 18. března 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Za sociální investice pro růst a soudržnost – včetně provádění Evropského sociálního fondu v období 2014–2020

COM(2013) 83 final.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 160 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 11 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá balíček sociálních investic předložený Komisí a s ním spojenou změnu paradigmat, v jejímž rámci se již důraz na sociální investice nepovažuje pouze za nákladovou položku, ale chápe se jako investice do budoucnosti a do růstu a zaměstnanosti, která zásadním způsobem přispěje k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a bude hlavní klíčovou součástí evropského sociálního modelu. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá balíček sociálních investic předložený Komisí a s ním spojenou změnu paradigmat, v jejímž rámci se již důraz na sociální investice nepovažuje pouze za nákladovou položku, ale chápe se jako investice do budoucnosti a do růstu a zaměstnanosti, která zásadním způsobem přispěje k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a bude hlavní klíčovou součástí evropského sociálního modelu.

| 1.2 | Cílené sociální investice však přinášejí nejen sociální a společenský pokrok a zároveň zvyšují konkurenceschopnost, nýbrž v době dosud nepoznané, dramatické nezaměstnanosti a narůstající chudoby hrají investice do sociálního státu navíc i hlavní úlohu při posílení sociální soudržnosti a sociálního začlenění, jakož i v boji proti sociálnímu vyloučení a chudobě. |
| --- | --- |

1.2

Cílené sociální investice však přinášejí nejen sociální a společenský pokrok a zároveň zvyšují konkurenceschopnost, nýbrž v době dosud nepoznané, dramatické nezaměstnanosti a narůstající chudoby hrají investice do sociálního státu navíc i hlavní úlohu při posílení sociální soudržnosti a sociálního začlenění, jakož i v boji proti sociálnímu vyloučení a chudobě.

| 1.3 | Hlavním klíčem k řešení demografických změn a k udržitelné konsolidaci veřejných financí je trh práce. Rozsáhlé a cílené sociální investice podle EHSV trvale zvyšují pracovní příležitosti pro občany. Bude-li balíček sociálních investic v praxi důsledně uplatňován, může tedy významně přispět ke změně politického kursu směrem k většímu růstu a větší zaměstnanosti. |
| --- | --- |

1.3

Hlavním klíčem k řešení demografických změn a k udržitelné konsolidaci veřejných financí je trh práce. Rozsáhlé a cílené sociální investice podle EHSV trvale zvyšují pracovní příležitosti pro občany. Bude-li balíček sociálních investic v praxi důsledně uplatňován, může tedy významně přispět ke změně politického kursu směrem k většímu růstu a větší zaměstnanosti.

| 1.4 | EHSV souhlasí s Evropskou komisí, že za podobu sociálních politik jsou odpovědné především členské státy a že každá země musí nalézt svou vlastní rovnováhu mezi udržitelností a přiměřeností systému sociálního zabezpečení a uspořádáním sociálních služeb. Evropská komise by kvůli značným rozdílům mezi členskými státy měla hrát hlavní roli ve výměně osvědčených a inovativních postupů mezi členskými státy a všemi příslušnými zúčastněnými subjekty. |
| --- | --- |

1.4

EHSV souhlasí s Evropskou komisí, že za podobu sociálních politik jsou odpovědné především členské státy a že každá země musí nalézt svou vlastní rovnováhu mezi udržitelností a přiměřeností systému sociálního zabezpečení a uspořádáním sociálních služeb. Evropská komise by kvůli značným rozdílům mezi členskými státy měla hrát hlavní roli ve výměně osvědčených a inovativních postupů mezi členskými státy a všemi příslušnými zúčastněnými subjekty.

| 1.5 | EHSV vítá, že se ve sdělení výslovně uznává důležitá role, kterou při zavádění balíčku sociálních investic hrají sociální ekonomika, sociální podniky, občanská společnost a sociální partneři. V tomto ohledu EHSV výslovně podporuje požadavek rozsáhlého zapojení sociálních partnerů a zástupců organizované občanské společnosti na úrovni členských států a rovněž jejich účasti v koordinačním procesu evropského semestru. |
| --- | --- |

1.5

EHSV vítá, že se ve sdělení výslovně uznává důležitá role, kterou při zavádění balíčku sociálních investic hrají sociální ekonomika, sociální podniky, občanská společnost a sociální partneři. V tomto ohledu EHSV výslovně podporuje požadavek rozsáhlého zapojení sociálních partnerů a zástupců organizované občanské společnosti na úrovni členských států a rovněž jejich účasti v koordinačním procesu evropského semestru.

| 1.6 | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby předložila plán konkrétního provádění balíčku sociálních investic, podpořila členské státy při přijímání nezbytných opatření a stimulovala výměnu zkušeností mezi zeměmi, sociálními partnery, organizacemi sociální ekonomiky, nevládními organizacemi, organizovanou občanskou společností a poskytovateli sociálních služeb. Tyto zúčastněné subjekty mají potřebné odborné znalosti v oblasti sociálních investic, sociálních inovací a podpory zaměstnanosti. |
| --- | --- |

1.6

EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby předložila plán konkrétního provádění balíčku sociálních investic, podpořila členské státy při přijímání nezbytných opatření a stimulovala výměnu zkušeností mezi zeměmi, sociálními partnery, organizacemi sociální ekonomiky, nevládními organizacemi, organizovanou občanskou společností a poskytovateli sociálních služeb. Tyto zúčastněné subjekty mají potřebné odborné znalosti v oblasti sociálních investic, sociálních inovací a podpory zaměstnanosti.

| 1.7 | EHSV však kritizuje skutečnost, že otázka financování sociálního investičního balíčku zůstává v mnoha oblastech otevřena. Bez změny jednostranné politiky výdajových škrtů se úspěšné uskutečnění návrhů jeví nereálné. Efektivnější využití evropských strukturálních a investičních fondů (fondy ESI) a maximální účinnost a účelnost opatření jsou sice vítané, ale v žádném případě nebudou k žádoucí změně politického kurs dostačující. |
| --- | --- |

1.7

EHSV však kritizuje skutečnost, že otázka financování sociálního investičního balíčku zůstává v mnoha oblastech otevřena. Bez změny jednostranné politiky výdajových škrtů se úspěšné uskutečnění návrhů jeví nereálné. Efektivnější využití evropských strukturálních a investičních fondů (fondy ESI) a maximální účinnost a účelnost opatření jsou sice vítané, ale v žádném případě nebudou k žádoucí změně politického kurs dostačující.

| 1.8 | EHSV proto opakuje svůj názor, že je nezbytně nutné získat nové zdroje příjmů veřejných financí. V tomto ohledu je třeba zmínit opatření, jako je změna a rozšíření daňových základen, zrušení daňových rájů a ukončení zhoubné daňové soutěže, stejně tak jako boj proti daňovým únikům, či podíly různých druhů majetku. |
| --- | --- |

1.8

EHSV proto opakuje svůj názor, že je nezbytně nutné získat nové zdroje příjmů veřejných financí. V tomto ohledu je třeba zmínit opatření, jako je změna a rozšíření daňových základen, zrušení daňových rájů a ukončení zhoubné daňové soutěže, stejně tak jako boj proti daňovým únikům, či podíly různých druhů majetku.

| 1.9 | EHSV v této souvislosti znovu výslovně opakuje svůj požadavek evropského plánu obnovy a investic ve výši 2 % HDP. Z něj by mohl být financován pakt o sociálních investicích, jenž rovněž i prakticky umožní změnu politických priorit směrem k sociálním investicím a posílení a modernizaci sociální politiky členských států i přes úsilí o konsolidaci rozpočtu. Balíček sociálních opatření lze úspěšně provést pouze s dostatečnými finančními prostředky, v opačném případě zůstane u pouhých prohlášení o záměrech. |
| --- | --- |

1.9

EHSV v této souvislosti znovu výslovně opakuje svůj požadavek evropského plánu obnovy a investic ve výši 2 % HDP. Z něj by mohl být financován pakt o sociálních investicích, jenž rovněž i prakticky umožní změnu politických priorit směrem k sociálním investicím a posílení a modernizaci sociální politiky členských států i přes úsilí o konsolidaci rozpočtu. Balíček sociálních opatření lze úspěšně provést pouze s dostatečnými finančními prostředky, v opačném případě zůstane u pouhých prohlášení o záměrech.

| 1.10 | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby se důslednější zaměření na sociální investice projevilo i v koordinačním procesu evropského semestru. Stanovení nových priorit musí být výslovně zohledněno v konkrétních doporučeních pro jednotlivé země i v roční analýze růstu pro rok 2014. Evropská komise musí v této souvislosti urychleně předložit konkrétní návrhy. Je třeba jasně vysvětlit, že větší sociální investice jsou v souladu s „diferencovanou konsolidací veřejných financí s příznivými dopady pro růst“. |
| --- | --- |

1.10

EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby se důslednější zaměření na sociální investice projevilo i v koordinačním procesu evropského semestru. Stanovení nových priorit musí být výslovně zohledněno v konkrétních doporučeních pro jednotlivé země i v roční analýze růstu pro rok 2014. Evropská komise musí v této souvislosti urychleně předložit konkrétní návrhy. Je třeba jasně vysvětlit, že větší sociální investice jsou v souladu s „diferencovanou konsolidací veřejných financí s příznivými dopady pro růst“.

2.   Sociální investiční balíček pro růst a soudržnost

| 2.1 | Jedním z cílů strategie Evropa 2020 je vyvést do roku 2020 z chudoby nejméně 20 milionů lidí. Dalekosáhlé důsledky krize a nutnost obnovit růst vedly Komisi k zahájení řady iniciativ zaměřených na zachování a tvorbu pracovních míst, bezproblémové přechody mezi zaměstnáními a aktivaci obecně (1). |
| --- | --- |

2.1

Jedním z cílů strategie Evropa 2020 je vyvést do roku 2020 z chudoby nejméně 20 milionů lidí. Dalekosáhlé důsledky krize a nutnost obnovit růst vedly Komisi k zahájení řady iniciativ zaměřených na zachování a tvorbu pracovních míst, bezproblémové přechody mezi zaměstnáními a aktivaci obecně (1).

| 2.2 | 20. února 2013 předložila Komise svůj dlouho očekávaný sociální investiční balíček. Jeho součástí je sdělení (Za sociální investice pro růst a soudržnost – včetně provádění Evropského sociálního fondu v období 2014–2020), doporučení Komise (Investice do dětí: východisko z bludného kruhu znevýhodnění) a sedm průvodních pracovních dokumentů útvarů Komise. |
| --- | --- |

2.2

20. února 2013 předložila Komise svůj dlouho očekávaný sociální investiční balíček. Jeho součástí je sdělení (Za sociální investice pro růst a soudržnost – včetně provádění Evropského sociálního fondu v období 2014–2020), doporučení Komise (Investice do dětí: východisko z bludného kruhu znevýhodnění) a sedm průvodních pracovních dokumentů útvarů Komise.

| 2.3 | Balíček staví do souvislosti evropského semestru vylepšené sociální investice a zefektivňuje řízení a informační povinnosti unie a členských států ve snaze dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 na poli sociální politiky, politiky zaměstnanosti a vzdělávací politiky. |
| --- | --- |

2.3

Balíček staví do souvislosti evropského semestru vylepšené sociální investice a zefektivňuje řízení a informační povinnosti unie a členských států ve snaze dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 na poli sociální politiky, politiky zaměstnanosti a vzdělávací politiky.

| 2.4 | Komise poukazuje na to, že v souvislosti s krizí, která v Evropě trvá od roku 2008, se v mnoha členských státech u mnoha občanů Unie zvýšila chudoba, sociální vyloučení a vyloučení z trhu práce. Zejména nejohroženější skupiny dosahují nových rekordních čísel. Komise ve svém sdělení vyzývá členské státy, aby kladly větší důraz na sociální investice a aby se zdroje využívaly efektivněji. |
| --- | --- |

2.4

Komise poukazuje na to, že v souvislosti s krizí, která v Evropě trvá od roku 2008, se v mnoha členských státech u mnoha občanů Unie zvýšila chudoba, sociální vyloučení a vyloučení z trhu práce. Zejména nejohroženější skupiny dosahují nových rekordních čísel. Komise ve svém sdělení vyzývá členské státy, aby kladly větší důraz na sociální investice a aby se zdroje využívaly efektivněji.

| 2.5 | Sociální investice podle Komise pomáhají občanům. Zvyšují jejich dovednosti a kvalifikaci a podporují jejich zapojení do společnosti a do trhu práce. To vede k většímu blahobytu, podpoří růst hospodářství a pomůže Unii vyjít z krize silnější, soudržnější a konkurenceschopnější. |
| --- | --- |

2.5

Sociální investice podle Komise pomáhají občanům. Zvyšují jejich dovednosti a kvalifikaci a podporují jejich zapojení do společnosti a do trhu práce. To vede k většímu blahobytu, podpoří růst hospodářství a pomůže Unii vyjít z krize silnější, soudržnější a konkurenceschopnější.

| 2.6 | Sociální systémy tedy plní tři funkce: sociální investice do lepší budoucnosti, sociální ochranu v nepříznivých životních etapách a v neposlední řadě stabilizaci ekonomiky. |
| --- | --- |

2.6

Sociální systémy tedy plní tři funkce: sociální investice do lepší budoucnosti, sociální ochranu v nepříznivých životních etapách a v neposlední řadě stabilizaci ekonomiky.

| 2.7 | Za tímto účelem žádá Komise zavedení opatření, která zajistí, že ochranné sociální systémy budou korespondovat s potřebami lidí v krizových životních etapách. K dosažení tohoto cíle žádá Komise zavedení preventivních opatření ve formě co nejvčasnějších investic, namísto toho, aby se odstraňovaly vzniklé škody, což se ukazuje jako nákladnější varianta. Investice do dětí a mladých lidí jsou proto důležité. |
| --- | --- |

2.7

Za tímto účelem žádá Komise zavedení opatření, která zajistí, že ochranné sociální systémy budou korespondovat s potřebami lidí v krizových životních etapách. K dosažení tohoto cíle žádá Komise zavedení preventivních opatření ve formě co nejvčasnějších investic, namísto toho, aby se odstraňovaly vzniklé škody, což se ukazuje jako nákladnější varianta. Investice do dětí a mladých lidí jsou proto důležité.

| 2.8 | To vše je v doporučení Komise členským státům upřesněno v hlavních zásadách. Komise uvádí, že preventivních investic do boje proti dětské chudobě a sociálnímu vyloučení, které mají podporovat dobré životní podmínky dětí, lze docílit celou řadou různých opatření. |
| --- | --- |

2.8

To vše je v doporučení Komise členským státům upřesněno v hlavních zásadách. Komise uvádí, že preventivních investic do boje proti dětské chudobě a sociálnímu vyloučení, které mají podporovat dobré životní podmínky dětí, lze docílit celou řadou různých opatření.

| 2.9 | Pod heslem „Prostor pro zefektivnění sociálních politik“ se Komise ve sdělení vyslovuje pro účinnější využívání finančních prostředků k zajištění přiměřené a udržitelné sociální jistoty a k provádění lepší sociální politiky opírající se o průkazná fakta. Pro dosažení tohoto cíle mají členské státy zjednodušit správu sociálních dávek a služeb, dávky poskytovat cíleněji a současně je podmínit např. zapojením do dalšího vzdělávání. |
| --- | --- |

2.9

Pod heslem „Prostor pro zefektivnění sociálních politik“ se Komise ve sdělení vyslovuje pro účinnější využívání finančních prostředků k zajištění přiměřené a udržitelné sociální jistoty a k provádění lepší sociální politiky opírající se o průkazná fakta. Pro dosažení tohoto cíle mají členské státy zjednodušit správu sociálních dávek a služeb, dávky poskytovat cíleněji a současně je podmínit např. zapojením do dalšího vzdělávání.

| 2.10 | Členské státy jsou ve sdělení několikrát vyzvány, aby při vylepšování svých sociálních politik v rámci strategie Evropa 2020 posílily zapojení všech příslušných zainteresovaných stran, především sociálních partnerů a organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

2.10

Členské státy jsou ve sdělení několikrát vyzvány, aby při vylepšování svých sociálních politik v rámci strategie Evropa 2020 posílily zapojení všech příslušných zainteresovaných stran, především sociálních partnerů a organizací občanské společnosti.

3.   Obecné připomínky k balíčku sociálních investic

| 3.1 | Finanční a hospodářská krize a její dalekosáhlé důsledky pro růst, zaměstnanost a pro hospodářskou a sociální soudržnost nyní již pět let ovládají politickou agendu Evropské unie. Zatímco členské státy ve snaze stabilizovat konjunkturu zpočátku reagovaly anticyklickou hospodářskou politikou, způsobily balíčky na záchranu bank – a nejen tyto balíčky – značný nárůst veřejných dluhů. Vlády se ve fázi zpomalení hospodářského růstu snažily konsolidovat veřejné rozpočty pouze krácením výdajů, ale tento pokus je obecně považován za nezdar. Sdělení Komise o sociálních investicích proto přináší nový pohled na boj s krizí, totiž ten, že sociální investice jsou z krátkodobého hlediska spojeny s náklady, ve střednědobém a dlouhodobém výhledu však společnosti přinášejí větší prosperitu a státním pokladnám vyšší příjmy, jež navíc podstatným způsobem snižují budoucí náklady pro společnost. |
| --- | --- |

3.1

Finanční a hospodářská krize a její dalekosáhlé důsledky pro růst, zaměstnanost a pro hospodářskou a sociální soudržnost nyní již pět let ovládají politickou agendu Evropské unie. Zatímco členské státy ve snaze stabilizovat konjunkturu zpočátku reagovaly anticyklickou hospodářskou politikou, způsobily balíčky na záchranu bank – a nejen tyto balíčky – značný nárůst veřejných dluhů. Vlády se ve fázi zpomalení hospodářského růstu snažily konsolidovat veřejné rozpočty pouze krácením výdajů, ale tento pokus je obecně považován za nezdar. Sdělení Komise o sociálních investicích proto přináší nový pohled na boj s krizí, totiž ten, že sociální investice jsou z krátkodobého hlediska spojeny s náklady, ve střednědobém a dlouhodobém výhledu však společnosti přinášejí větší prosperitu a státním pokladnám vyšší příjmy, jež navíc podstatným způsobem snižují budoucí náklady pro společnost.

| 3.2 | EHSV proto výslovně vítá balíček sociálních investic předložený Komisí a především s ním spojenou změnu paradigmat předvídavé agendy pro instituce EU. Po členských státech se tedy výslovně požaduje, aby se více zaměřily na sociální investice, aby modernizovaly a posílily sociální politiku a aby se dostupné zdroje využívaly efektivněji. Sociální politika musí být udržitelnější. Zdá se, že Komise tímto koriguje negativní vývoj posledních let a přestává nahlížet na sociální investice pouze jako na nákladovou položku. Sociální investice naopak zvyšují kvalifikaci a dovednosti občanů a zvyšují šance ve společnosti a na trhu práce, a tím i blahobyt, působí prorůstově a pomáhají EU vyjít z krize silnější a konkurenceschopnější. Předkládaný balíček by tak mohl představovat jednu z nejdůležitějších sociálněpolitických iniciativ posledních let, za předpokladu, že bude prosazován důsledně a ambiciózně. To vyžaduje trvalou podporu od Evropské komise. |
| --- | --- |

3.2

EHSV proto výslovně vítá balíček sociálních investic předložený Komisí a především s ním spojenou změnu paradigmat předvídavé agendy pro instituce EU. Po členských státech se tedy výslovně požaduje, aby se více zaměřily na sociální investice, aby modernizovaly a posílily sociální politiku a aby se dostupné zdroje využívaly efektivněji. Sociální politika musí být udržitelnější. Zdá se, že Komise tímto koriguje negativní vývoj posledních let a přestává nahlížet na sociální investice pouze jako na nákladovou položku. Sociální investice naopak zvyšují kvalifikaci a dovednosti občanů a zvyšují šance ve společnosti a na trhu práce, a tím i blahobyt, působí prorůstově a pomáhají EU vyjít z krize silnější a konkurenceschopnější. Předkládaný balíček by tak mohl představovat jednu z nejdůležitějších sociálněpolitických iniciativ posledních let, za předpokladu, že bude prosazován důsledně a ambiciózně. To vyžaduje trvalou podporu od Evropské komise.

| 3.3 | Podoba sociálních politik však spočívá především v rukou členských států. Rozdíly v okolnostech a podmínkách jednotlivých států vyžadují, aby každý členský stát nalezl vlastní rovnováhu mezi udržitelností a přiměřeností svého systému sociálního zabezpečení, neboť jednotný model pro všechny neexistuje. Komise by měla vypracovat seznam nejlepších osvědčených postupů, včetně podpory poskytovatelů služeb sloužících veřejnosti prostřednictvím zadávání zakázek a systému svobodné volby, a stimulovat členské státy, aby v zájmu dosažení cíle strategie Evropa 2020 v oblasti boje proti chudobě utvářely své systémy sociálního zabezpečení inovativně a účinně a soustředily se při tom na zaměstnanost a aktivaci. |
| --- | --- |

3.3

Podoba sociálních politik však spočívá především v rukou členských států. Rozdíly v okolnostech a podmínkách jednotlivých států vyžadují, aby každý členský stát nalezl vlastní rovnováhu mezi udržitelností a přiměřeností svého systému sociálního zabezpečení, neboť jednotný model pro všechny neexistuje. Komise by měla vypracovat seznam nejlepších osvědčených postupů, včetně podpory poskytovatelů služeb sloužících veřejnosti prostřednictvím zadávání zakázek a systému svobodné volby, a stimulovat členské státy, aby v zájmu dosažení cíle strategie Evropa 2020 v oblasti boje proti chudobě utvářely své systémy sociálního zabezpečení inovativně a účinně a soustředily se při tom na zaměstnanost a aktivaci.

| 3.4 | V době dosud nepoznané nezaměstnanosti a narůstající chudoby v EU hraje sociální stát při překonávání vzniklých problémů nenahraditelnou roli. Cílené investice do sociální ochrany a sociálního státu mohou přispět k řešení strukturálních problémů a tvorbě pracovních míst. Stávající potenciál lze využít lépe sledováním co možná nejkomplexnější aktivní strategie začleňování a zapojení pro co nejširší část populace a tím, že všechny členské státy budou provádět doporučení z roku 2008 o aktivním začleňování lidí vyloučených z trhu práce. |
| --- | --- |

3.4

V době dosud nepoznané nezaměstnanosti a narůstající chudoby v EU hraje sociální stát při překonávání vzniklých problémů nenahraditelnou roli. Cílené investice do sociální ochrany a sociálního státu mohou přispět k řešení strukturálních problémů a tvorbě pracovních míst. Stávající potenciál lze využít lépe sledováním co možná nejkomplexnější aktivní strategie začleňování a zapojení pro co nejširší část populace a tím, že všechny členské státy budou provádět doporučení z roku 2008 o aktivním začleňování lidí vyloučených z trhu práce.

| 3.5 | Vzhledem k tomu, že dosud byly sociální výdaje spojovány převážně s „náklady“ a byly požadovány škrty v sociálním rozpočtu, mohlo by sdělení představovat v jistém smyslu změnu politického kurzu na úrovni EU i některých členských států. EHSV již dosud zastával názor, že je zapotřebí vysokých – i sociálních – investic, které mohou mít pozitivní vliv na zaměstnanost, bránit chudobě a působit proti sociálnímu vyloučení. Za tímto účelem musejí být mobilizovány nejen soukromé, ale i veřejné investice, a musejí být uskutečněny reformy (2). |
| --- | --- |

3.5

Vzhledem k tomu, že dosud byly sociální výdaje spojovány převážně s „náklady“ a byly požadovány škrty v sociálním rozpočtu, mohlo by sdělení představovat v jistém smyslu změnu politického kurzu na úrovni EU i některých členských států. EHSV již dosud zastával názor, že je zapotřebí vysokých – i sociálních – investic, které mohou mít pozitivní vliv na zaměstnanost, bránit chudobě a působit proti sociálnímu vyloučení. Za tímto účelem musejí být mobilizovány nejen soukromé, ale i veřejné investice, a musejí být uskutečněny reformy (2).

| 3.6 | Jako nový úhel pohledu a novou logiku intervence EHSV rovněž vítá přístup k sociálním investicím na základě životního cyklu a potřeb, který Komise ve sdělení zastává a který může přispět jednak ke zvýšení individuálních životních příležitostí a sociální soudržnosti a jednak k lepšímu hospodářskému vývoji. Pozitivní dopady posílení sociálních investic se projeví zejména ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Podceňovat by se však neměly ani krátkodobé pozitivní dopady. Investice do lepší sociální politiky opírající se o průkazná fakta prokazatelně přinášejí rychlé a kladné výsledky v nejrůznějších situacích (3). |
| --- | --- |

3.6

Jako nový úhel pohledu a novou logiku intervence EHSV rovněž vítá přístup k sociálním investicím na základě životního cyklu a potřeb, který Komise ve sdělení zastává a který může přispět jednak ke zvýšení individuálních životních příležitostí a sociální soudržnosti a jednak k lepšímu hospodářskému vývoji. Pozitivní dopady posílení sociálních investic se projeví zejména ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Podceňovat by se však neměly ani krátkodobé pozitivní dopady. Investice do lepší sociální politiky opírající se o průkazná fakta prokazatelně přinášejí rychlé a kladné výsledky v nejrůznějších situacích (3).

| 3.7 | Kromě působení v rovině politiky trhu práce hrají ovšem sociální investice také hlavní úlohu při posílení sociální soudržnosti a sociálního začlenění, jakož i v boji proti sociálnímu vyloučení a chudobě. Hluboká hospodářská krize v Evropě dramaticky zhoršila sociální situaci mnoha lidí. Změna kurzu směrem k větším sociálním investicím je nezbytná, aby bylo možné tomuto vývoji čelit. |
| --- | --- |

3.7

Kromě působení v rovině politiky trhu práce hrají ovšem sociální investice také hlavní úlohu při posílení sociální soudržnosti a sociálního začlenění, jakož i v boji proti sociálnímu vyloučení a chudobě. Hluboká hospodářská krize v Evropě dramaticky zhoršila sociální situaci mnoha lidí. Změna kurzu směrem k větším sociálním investicím je nezbytná, aby bylo možné tomuto vývoji čelit.

| 3.8 | Evropská komise musí v této souvislosti lépe vysvětlit a vymezit své požadavky týkající se „podmíněnosti“ sociálních služeb. V oblasti aktivní politiky trhu práce tak může mít smysl svázání podpory s určitým cílem (např. účastí na odborné přípravě), tento princip však v žádném případě nesmí platit pro sociálněpolitická opatření obecně (příklad: péče o děti). Sociální služby musí být vnímány jako práva s předvídatelnými kritérii, přičemž musí být zaručena právní jistota. |
| --- | --- |

3.8

Evropská komise musí v této souvislosti lépe vysvětlit a vymezit své požadavky týkající se „podmíněnosti“ sociálních služeb. V oblasti aktivní politiky trhu práce tak může mít smysl svázání podpory s určitým cílem (např. účastí na odborné přípravě), tento princip však v žádném případě nesmí platit pro sociálněpolitická opatření obecně (příklad: péče o děti). Sociální služby musí být vnímány jako práva s předvídatelnými kritérii, přičemž musí být zaručena právní jistota.

| 3.9 | Doporučení vydané společně se sdělením a pracovní dokumenty odrážejí nejdůležitější oblasti, ve kterých má být uplatněna „nová logika“ sociálních investic. Komise by měla zahájit se všemi příslušnými zúčastněnými subjekty dialog o tom, jak na tyto tematické priority uplatňovat logiku sociálních investic v praxi, a měla by předložit plán provádění svého sdělení, jenž by měl členským státům sloužit jako pokyny. |
| --- | --- |

3.9

Doporučení vydané společně se sdělením a pracovní dokumenty odrážejí nejdůležitější oblasti, ve kterých má být uplatněna „nová logika“ sociálních investic. Komise by měla zahájit se všemi příslušnými zúčastněnými subjekty dialog o tom, jak na tyto tematické priority uplatňovat logiku sociálních investic v praxi, a měla by předložit plán provádění svého sdělení, jenž by měl členským státům sloužit jako pokyny.

| 3.10 | EHSV vítá, že Komise výslovně uznává důležitou roli, kterou při zavádění sociálního investičního balíčku hrají sociální ekonomika, sociální podniky a občanská společnost (4). Kromě dodání poznatků a dodatečných zdrojů se často přímo podílejí na konkrétní realizaci politických cílů, např. poskytováním sociálních služeb. Podpora těchto úkolů vyžaduje zlepšení a zjednodušení přístupu k veřejným prostředkům a soukromému kapitálu. Za vítané návrhy lze považovat zahrnutí tematických cílů pro sociální investice a zahrnutí investic jako hlavních směrů podpory do politiky soudržnosti EU pro období 2014–2020. Měly by být zahrnuty do jednání o programech, která budou za účasti zástupců občanské společnosti vedena mezi vnitrostátními orgány a Evropskou komisí. |
| --- | --- |

3.10

EHSV vítá, že Komise výslovně uznává důležitou roli, kterou při zavádění sociálního investičního balíčku hrají sociální ekonomika, sociální podniky a občanská společnost (4). Kromě dodání poznatků a dodatečných zdrojů se často přímo podílejí na konkrétní realizaci politických cílů, např. poskytováním sociálních služeb. Podpora těchto úkolů vyžaduje zlepšení a zjednodušení přístupu k veřejným prostředkům a soukromému kapitálu. Za vítané návrhy lze považovat zahrnutí tematických cílů pro sociální investice a zahrnutí investic jako hlavních směrů podpory do politiky soudržnosti EU pro období 2014–2020. Měly by být zahrnuty do jednání o programech, která budou za účasti zástupců občanské společnosti vedena mezi vnitrostátními orgány a Evropskou komisí.

| 3.11 | Pro politiku sociálních investic jsou podle Komise významným faktorem inovace, neboť sociální politika předpokládá neustálé přizpůsobování se novým výzvám. Soukromé podniky, které dostávají veřejné zakázky, proto hrají důležitou roli alternativy a doplňku veřejného sektoru. |
| --- | --- |

3.11

Pro politiku sociálních investic jsou podle Komise významným faktorem inovace, neboť sociální politika předpokládá neustálé přizpůsobování se novým výzvám. Soukromé podniky, které dostávají veřejné zakázky, proto hrají důležitou roli alternativy a doplňku veřejného sektoru.

| 3.12 | Členské státy by měly více využívat inovativní přístupy k financování, k nimž patří například účast soukromého sektoru nebo sociálně-investiční dluhopisy a které by podle Evropské komise mohly dokonce vést k rozpočtovým úsporám (5). O sociálně-investičních dluhopisech se však vedou hojné kontroverzní diskuse a musí se provést řada dalších průzkumů jejich dopadů. Kromě toho by měly být blíže popsány i příslušné potenciální sféry vhodné pro „inovativní financování“. EHSV každopádně zdůrazňuje, že tyto nástroje v žádném případě nesmějí vést ke komercializaci sociální politiky. Stát se nesmí vyvázat ze své sociálněpolitické odpovědnosti. |
| --- | --- |

3.12

Členské státy by měly více využívat inovativní přístupy k financování, k nimž patří například účast soukromého sektoru nebo sociálně-investiční dluhopisy a které by podle Evropské komise mohly dokonce vést k rozpočtovým úsporám (5). O sociálně-investičních dluhopisech se však vedou hojné kontroverzní diskuse a musí se provést řada dalších průzkumů jejich dopadů. Kromě toho by měly být blíže popsány i příslušné potenciální sféry vhodné pro „inovativní financování“. EHSV každopádně zdůrazňuje, že tyto nástroje v žádném případě nesmějí vést ke komercializaci sociální politiky. Stát se nesmí vyvázat ze své sociálněpolitické odpovědnosti.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | V příštích letech je bohužel třeba vycházet z pokračující hospodářské a sociální spirály poklesu resp. zpomalené hospodářské dynamiky – způsobené v neposlední řadě konsolidačními balíčky jednotlivých států EU. Z toho důvodu se musí udržitelný hospodářský růst podporovat silnější domácí poptávkou, např. lepší integrací žen na trhu práce. Klíčovou roli zde hraje také růst sociálních služeb a sociálního hospodářství, které právě v období krize prokázaly svou odolnost. |
| --- | --- |

4.1

V příštích letech je bohužel třeba vycházet z pokračující hospodářské a sociální spirály poklesu resp. zpomalené hospodářské dynamiky – způsobené v neposlední řadě konsolidačními balíčky jednotlivých států EU. Z toho důvodu se musí udržitelný hospodářský růst podporovat silnější domácí poptávkou, např. lepší integrací žen na trhu práce. Klíčovou roli zde hraje také růst sociálních služeb a sociálního hospodářství, které právě v období krize prokázaly svou odolnost.

| 4.2 | Sociální investiční balíček k tomu může významným způsobem přispět. Rozšíření sociálních služeb má lepší účinek na zaměstnanost než jakákoliv jiná forma použití veřejných prostředků. Investice do sociálních služeb jsou navíc nutné k pokrytí rostoucí poptávky a rostoucích sociálních potřeb. Cíle pro míru zaměstnanosti stanovené ve strategii Evropa 2020 vyžadují kromě boje s nezaměstnaností (mládeže) a zlepšení integrace starších lidí na trhu práce především zvýšení zaměstnanosti žen. |
| --- | --- |

4.2

Sociální investiční balíček k tomu může významným způsobem přispět. Rozšíření sociálních služeb má lepší účinek na zaměstnanost než jakákoliv jiná forma použití veřejných prostředků. Investice do sociálních služeb jsou navíc nutné k pokrytí rostoucí poptávky a rostoucích sociálních potřeb. Cíle pro míru zaměstnanosti stanovené ve strategii Evropa 2020 vyžadují kromě boje s nezaměstnaností (mládeže) a zlepšení integrace starších lidí na trhu práce především zvýšení zaměstnanosti žen.

| 4.3 | Důležité je uznat, že by podpora sociálního investičního balíčku pro vnitrostátní politiky sociálního začleňování, systému zdravotnictví a sociálních služeb měla zahrnovat také lehce přístupné, cenově dostupné a vysoce kvalitní sociální služby pro znevýhodněné společenské skupiny, jako např. pro osoby se zdravotním postižením a pro rostoucí počet lidí žijících v extrémní chudobě. Tyto sociální služby zvyšují jejich šance na důstojný život a na získání práce a setrvání v ní. |
| --- | --- |

4.3

Důležité je uznat, že by podpora sociálního investičního balíčku pro vnitrostátní politiky sociálního začleňování, systému zdravotnictví a sociálních služeb měla zahrnovat také lehce přístupné, cenově dostupné a vysoce kvalitní sociální služby pro znevýhodněné společenské skupiny, jako např. pro osoby se zdravotním postižením a pro rostoucí počet lidí žijících v extrémní chudobě. Tyto sociální služby zvyšují jejich šance na důstojný život a na získání práce a setrvání v ní.

| 4.4 | Právě na příkladu péče o děti se ukazuje, že díky cíleným investicím lze propojit sociální a společenský pokrok se zvýšením konkurenceschopnosti. Navýšení investic do péče o děti a sociálních služeb v širším slova smyslu (péče o seniory, vzdělávání, péče, služby pro osoby se zdravotním postižením, dotované a asistované bydlení atd.) zlepšuje na jedné straně atraktivitu určitého místa, současně však významným způsobem zvyšuje zaměstnanost žen a osob, jež jsou trhu práce vzdáleny nejvíce (například osob se zdravotním postižením), a ze střednědobého a dlouhodobého hlediska přispívá k odlehčení veřejných rozpočtů. Jak uznala i Komise, je důležité zajistit, aby tyto investice byly cíleně určeny na specifické potřeby konkrétních osob, a ne skupiny lidí. Jen tak lze zajistit individuální podporu a co nejlepší výsledky (6). Navíc se EHSV domnívá, že je zapotřebí prevence veškerých typů sociálních problémů, bez ohledu na věk dotčených osob. Proto by prevence měla být všepojímajícím základem sociální politiky, vztahujícím se na všechny skupiny společnosti, počínaje dětmi. |
| --- | --- |

4.4

Právě na příkladu péče o děti se ukazuje, že díky cíleným investicím lze propojit sociální a společenský pokrok se zvýšením konkurenceschopnosti. Navýšení investic do péče o děti a sociálních služeb v širším slova smyslu (péče o seniory, vzdělávání, péče, služby pro osoby se zdravotním postižením, dotované a asistované bydlení atd.) zlepšuje na jedné straně atraktivitu určitého místa, současně však významným způsobem zvyšuje zaměstnanost žen a osob, jež jsou trhu práce vzdáleny nejvíce (například osob se zdravotním postižením), a ze střednědobého a dlouhodobého hlediska přispívá k odlehčení veřejných rozpočtů. Jak uznala i Komise, je důležité zajistit, aby tyto investice byly cíleně určeny na specifické potřeby konkrétních osob, a ne skupiny lidí. Jen tak lze zajistit individuální podporu a co nejlepší výsledky (6). Navíc se EHSV domnívá, že je zapotřebí prevence veškerých typů sociálních problémů, bez ohledu na věk dotčených osob. Proto by prevence měla být všepojímajícím základem sociální politiky, vztahujícím se na všechny skupiny společnosti, počínaje dětmi.

| 4.5 | Hlavním klíčem k řešení demografických změn a udržitelné konsolidaci veřejných financí je trh práce. Proto je třeba uvítat požadavek Komise na zlepšení zastoupení na trhu práce i díky aktivní politice trhu práce a posílení sociálního začlenění. Využije-li se lépe stávající potenciál zaměstnanosti, lze udržet v zásadě stabilní poměr přispívajících členů a osob pobírajících dávky i přes masivní nárůst počtu starších osob (7). EHSV však trvá na svém postoji, že se sociální investice musí týkat i těch společenských skupin, u nichž využívání sociálních služeb nevede k zapojení do trhu práce. |
| --- | --- |

4.5

Hlavním klíčem k řešení demografických změn a udržitelné konsolidaci veřejných financí je trh práce. Proto je třeba uvítat požadavek Komise na zlepšení zastoupení na trhu práce i díky aktivní politice trhu práce a posílení sociálního začlenění. Využije-li se lépe stávající potenciál zaměstnanosti, lze udržet v zásadě stabilní poměr přispívajících členů a osob pobírajících dávky i přes masivní nárůst počtu starších osob (7). EHSV však trvá na svém postoji, že se sociální investice musí týkat i těch společenských skupin, u nichž využívání sociálních služeb nevede k zapojení do trhu práce.

| 4.6 | Díky sociálním investicím a lepší sociální politice lze současně dosáhnout nejen významných účinků na zaměstnanost. Důsledné provádění politik sociálního začlenění v členských státech a konsekventní boj s chudobou přinášejí zásadní užitek pro celou společnost a přispívají k sociálnímu smíru a soudržnosti ve společnosti. |
| --- | --- |

4.6

Díky sociálním investicím a lepší sociální politice lze současně dosáhnout nejen významných účinků na zaměstnanost. Důsledné provádění politik sociálního začlenění v členských státech a konsekventní boj s chudobou přinášejí zásadní užitek pro celou společnost a přispívají k sociálnímu smíru a soudržnosti ve společnosti.

| 4.7 | Změna kurzu, která je ve sdělení nastíněná, je rovněž důležitým příspěvkem k udržitelné konsolidaci veřejných financí. Podpora růstu podporujícího začlenění a výrazné navýšení míry zaměstnanosti do roku 2020 může znamenat další prostor pro vnitrostátní veřejné rozpočty EU-27 až do výše 1 000 miliard eur (8). |
| --- | --- |

4.7

Změna kurzu, která je ve sdělení nastíněná, je rovněž důležitým příspěvkem k udržitelné konsolidaci veřejných financí. Podpora růstu podporujícího začlenění a výrazné navýšení míry zaměstnanosti do roku 2020 může znamenat další prostor pro vnitrostátní veřejné rozpočty EU-27 až do výše 1 000 miliard eur (8).

| 4.8 | Nezodpovězeny zůstávají zásadní otázky týkající se změny priorit a jejího zapojení do evropského semestru, které navrhuje sdělení. EHSV vítá intenzivnější monitorování, je si však vědom toho, že se v roční analýze růstu pro rok 2013 ještě vyskytují priority uplynulého roku. Důslednější zaměření na sociální investice by podle EHSV mělo být stanoveno i pro konkrétní doporučení pro jednotlivé země pro druhou polovinu roku. Z tohoto důvodu by příští roční analýza růstu (2014) tedy měla výslovně zohledňovat sociální investice a sociální problémy by měly být součástí příštího evropského semestru. V průběhu evropského semestru by se dále mělo jasně vysvětlit, že posílení sociálních investic je v souladu s „diferencovanou konsolidací veřejných financí s příznivými dopady pro růst“. |
| --- | --- |

4.8

Nezodpovězeny zůstávají zásadní otázky týkající se změny priorit a jejího zapojení do evropského semestru, které navrhuje sdělení. EHSV vítá intenzivnější monitorování, je si však vědom toho, že se v roční analýze růstu pro rok 2013 ještě vyskytují priority uplynulého roku. Důslednější zaměření na sociální investice by podle EHSV mělo být stanoveno i pro konkrétní doporučení pro jednotlivé země pro druhou polovinu roku. Z tohoto důvodu by příští roční analýza růstu (2014) tedy měla výslovně zohledňovat sociální investice a sociální problémy by měly být součástí příštího evropského semestru. V průběhu evropského semestru by se dále mělo jasně vysvětlit, že posílení sociálních investic je v souladu s „diferencovanou konsolidací veřejných financí s příznivými dopady pro růst“.

| 4.9 | Výroky o financování iniciativy sociálních investic a o změně daňové struktury uvedené ve sdělení jsou však bohužel spíše zklamáním a spadají do balíčku týkajícího se zaměstnanosti, ve kterém Komise doporučuje kromě odlehčení faktoru práce také vyšší zdanění majetku. Úspěšnou změnu kurzu, kterou avizuje sociální investiční balíček, však lze provést jen v případě, že bude zajištěno financování. |
| --- | --- |

4.9

Výroky o financování iniciativy sociálních investic a o změně daňové struktury uvedené ve sdělení jsou však bohužel spíše zklamáním a spadají do balíčku týkajícího se zaměstnanosti, ve kterém Komise doporučuje kromě odlehčení faktoru práce také vyšší zdanění majetku. Úspěšnou změnu kurzu, kterou avizuje sociální investiční balíček, však lze provést jen v případě, že bude zajištěno financování.

| 4.10 | Otázka financování sociálního investičního balíčku však zůstává v mnoha oblastech otevřena. Efektivnější využití evropských strukturálních fondů a investičních fondů (fondy ESI), především ESF, může znamenat důležitý nástroj financování, pro vytyčenou změnu politického kurzu však v žádném případě nebude dostačující. EHSV znovu opakuje, že kromě zvýšení účinnosti a cílenosti veřejných výdajů je nevyhnutelné rovněž získání nových zdrojů příjmů veřejných financí. Při tom je třeba zohlednit i možné podíly různých druhů příjmu a majetku (9). Zároveň by měly být lépe využívány dostupné zdroje. |
| --- | --- |

4.10

Otázka financování sociálního investičního balíčku však zůstává v mnoha oblastech otevřena. Efektivnější využití evropských strukturálních fondů a investičních fondů (fondy ESI), především ESF, může znamenat důležitý nástroj financování, pro vytyčenou změnu politického kurzu však v žádném případě nebude dostačující. EHSV znovu opakuje, že kromě zvýšení účinnosti a cílenosti veřejných výdajů je nevyhnutelné rovněž získání nových zdrojů příjmů veřejných financí. Při tom je třeba zohlednit i možné podíly různých druhů příjmu a majetku (9). Zároveň by měly být lépe využívány dostupné zdroje.

| 4.11 | EHSV poukazuje na to, že logika sociálních investic se prosadí i tím, když se prokazatelně neúčinné politiky budou měnit a vylepšovat. Zde nejsou další investice nezbytně nutné. EHSV vyzývá Komisi, aby podávala informace o nových sociálních politikách, které jsou pro konečné spotřebitele lepší a pro jejich rozpočet srovnatelné či méně nákladné, a vysvětlovala je. |
| --- | --- |

4.11

EHSV poukazuje na to, že logika sociálních investic se prosadí i tím, když se prokazatelně neúčinné politiky budou měnit a vylepšovat. Zde nejsou další investice nezbytně nutné. EHSV vyzývá Komisi, aby podávala informace o nových sociálních politikách, které jsou pro konečné spotřebitele lepší a pro jejich rozpočet srovnatelné či méně nákladné, a vysvětlovala je.

| 4.12 | EHSV se již před časem vyjádřil k tomu, že je třeba sledovat nejen výdaje, nýbrž zlepšit též příjmy veřejných financí, a to např. změnou a rozšířením daňové základny, zavedením daně z finančních transakcí, zrušením daňových rájů, ukončením daňové soutěže a prostřednictvím opatření proti daňovým únikům (10). Právě v souvislosti se sociálním investičním balíčkem a problémy, které jsou s ním spojené, EHSV znovu zdůrazňuje tyto požadavky a nutnost evropského plánu obnovy a investic ve výši 2 % HDP (11). Předkládaný balíček sice udává správný směr, chybí nicméně návrhy na určitý pakt o sociálních investicích, abychom se nepohybovali v rovině pouhých prohlášení o záměrech, nýbrž nové směřování politiky uvedli do praxe. |
| --- | --- |

4.12

EHSV se již před časem vyjádřil k tomu, že je třeba sledovat nejen výdaje, nýbrž zlepšit též příjmy veřejných financí, a to např. změnou a rozšířením daňové základny, zavedením daně z finančních transakcí, zrušením daňových rájů, ukončením daňové soutěže a prostřednictvím opatření proti daňovým únikům (10). Právě v souvislosti se sociálním investičním balíčkem a problémy, které jsou s ním spojené, EHSV znovu zdůrazňuje tyto požadavky a nutnost evropského plánu obnovy a investic ve výši 2 % HDP (11). Předkládaný balíček sice udává správný směr, chybí nicméně návrhy na určitý pakt o sociálních investicích, abychom se nepohybovali v rovině pouhých prohlášení o záměrech, nýbrž nové směřování politiky uvedli do praxe.

| 4.13 | Vedle požadavku silnějšího zapojení sociálních partnerů a organizované občanské společnosti v členských státech, výslovně podporovaného EHSV, by Komise měla co nejdříve předložit konkrétní návrhy na intenzivnější a kontinuální zapojení v rámci koordinačního procesu evropského semestru. To platí také – a především – pro silnější zaměření na sociální investice a aktivní začleňování. Takové zapojení by mělo být stěžejní a mělo by umožnit účinně ovlivňovat formování politiky. |
| --- | --- |

4.13

Vedle požadavku silnějšího zapojení sociálních partnerů a organizované občanské společnosti v členských státech, výslovně podporovaného EHSV, by Komise měla co nejdříve předložit konkrétní návrhy na intenzivnější a kontinuální zapojení v rámci koordinačního procesu evropského semestru. To platí také – a především – pro silnější zaměření na sociální investice a aktivní začleňování. Takové zapojení by mělo být stěžejní a mělo by umožnit účinně ovlivňovat formování politiky.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Balíčkem opatření v oblasti zaměstnanosti, balíček opatření pro zaměstnanost mladých lidí, iniciativa EU Příležitosti pro mladé, balíček Přehodnocení vzdělávání.

1

(2)  Viz Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 65–70.

2

(3)  Projekt Housing First, nebo také rapid re-housing (rychle znovu bydlet), má svůj původ v sociální politice USA v oblasti zacházení s bezdomovci a úspěšně se již několik let provádí také v Rakousku, Dánsku, Finsku, Francii, Německu, Portugalsku a Spojeném království coby alternativa k t adičnímu systému nouzových přístřešků a přechodných obydlí.

3

Housing First

rapid re-housing

(4)  COM(2013) 83 final, s. 5.

4

(5)  COM(2013) 83 final, s. 6 a 7.

5

(6)  COM(2013) 83 final, s. 8.

6

(7)  COM(2012) 55 final, bílá kniha Komise Agenda pro přiměřené, udržitelné a spolehlivé důchody, s. 6.

7

(8)  Viz EPC Issue Paper (tematická zpráva instituce European Policy Centre) č. 72, listopad 2012: „1 000 billion Euros at stake: How boosting employment can address demographic change and public deficits“ (1 000 miliard eur v sázce: Jak lze zvýšením zaměstnanosti řešit demografické změny a veřejné deficity).

8

European Policy Centre

(9)  Viz Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 94–101 odstavec 4.3, a Úř. věst. C 306, 16.12.2009, s. 70–75 odstavec 3.4.2.

9

(10)  Viz Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 23–28, odstavec 6.1.3.1.

10

(11)  Viz Úř. věst. C 133, 9.5.2013, s. 77–80, odstavec 3.2.4.

11

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/97 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/97

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí překračujících vnější hranice členských států Evropské unie

COM(2013) 95 final – 2013/0057 (COD)

a návrhu nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 562/2006, pokud jde o používání systému vstupu/výstupu (EES) a programu registrovaných cestujících (RTP)

COM(2013) 96 final – 2013/0060 (COD)

a návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje program registrovaných cestujících (RTP)

COM(2013) 97 final – 2013/0059 (COD)

2013/C 271/18

Hlavní zpravodaj: pan PÎRVULESCU

Ve dnech 14. března a 16. dubna 2013 se Evropský parlament a dne 27. března 2013 Rada, v souladu s čl. 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí překračujících vnější hranice členských států Evropské unie

COM(2013) 95 final – 2013/0057 (COD)

návrhu nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 562/2006, pokud jde o používání systému vstupu/výstupu (EES) a programu registrovaných cestujících (RTP)

COM(2013) 96 final – 2013/0060 (COD)

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje program registrovaných cestujících (RTP)

COM(2013) 97 final – 2013/0059 (COD).

Předsednictvo Evropského hospodářského a sociálního výboru pověřilo dne 19. března 2013 přípravou podkladů na toto téma specializovanou sekci Zaměstnanost, sociální věci, občanství.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana PÎRVULESCU hlavním zpravodajem na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání ze dne 22. května 2013), a přijal následující stanovisko 125 hlasy pro, 4 hlasy proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Úvod

| 1.1 | Legislativní návrh je součástí balíčku, který se týká nové generace hraničních kontrol a je strategickou iniciativou pracovního programu Komise na rok 2012. Podle Evropské komise tento balíček reaguje na dva velké a vzájemně související problémy: „jak efektivně kontrolovat počet cestujících osob a pohyb státních příslušníků třetích zemí na vnějších hranicích schengenského prostoru jako celku (...) a jak zajistit, že překračování hranic bude probíhat rychle a jednoduše u rostoucího počtu pravidelných cestujících, kteří představují drtivou většinu osob překračujících hranice“. |
| --- | --- |

1.1

Legislativní návrh je součástí balíčku, který se týká nové generace hraničních kontrol a je strategickou iniciativou pracovního programu Komise na rok 2012. Podle Evropské komise tento balíček reaguje na dva velké a vzájemně související problémy: „jak efektivně kontrolovat počet cestujících osob a pohyb státních příslušníků třetích zemí na vnějších hranicích schengenského prostoru jako celku (...) a jak zajistit, že překračování hranic bude probíhat rychle a jednoduše u rostoucího počtu pravidelných cestujících, kteří představují drtivou většinu osob překračujících hranice“.

| 1.2 | Ve svém sdělení ze dne 13. února 2008 nazvaném „Příprava dalších kroků v oblasti správy hranic v Evropské unii“ Komise navrhla vytvořit systém vstupu/výstupu (EES). |
| --- | --- |

1.2

Ve svém sdělení ze dne 13. února 2008 nazvaném „Příprava dalších kroků v oblasti správy hranic v Evropské unii“ Komise navrhla vytvořit systém vstupu/výstupu (EES).

| 1.3 | Tento návrh podpořil Stockholmský program schválený Evropskou radou v prosinci 2009, jenž znovu potvrdil potenciál systému vstupu/výstupu (EES), který členským státům umožní účinně sdílet údaje při současném zajištění jejich ochrany. |
| --- | --- |

1.3

Tento návrh podpořil Stockholmský program schválený Evropskou radou v prosinci 2009, jenž znovu potvrdil potenciál systému vstupu/výstupu (EES), který členským státům umožní účinně sdílet údaje při současném zajištění jejich ochrany.

| 1.4 | Evropská rada ve dnech 23. a 24. června 2011 ve svých závěrech vyzvala k rychlému vypracování koncepce „inteligentních hranic“. Komise reagovala dne 25. října 2011 přijetím nového sdělení o různých možnostech a dalším postupu. |
| --- | --- |

1.4

Evropská rada ve dnech 23. a 24. června 2011 ve svých závěrech vyzvala k rychlému vypracování koncepce „inteligentních hranic“. Komise reagovala dne 25. října 2011 přijetím nového sdělení o různých možnostech a dalším postupu.

| 1.5 | Evropský hospodářský a sociální výbor vypracoval několik stanovisek k provádění obou těchto doplňujících se systémů (1). Tato stanoviska zdůraznila přidanou hodnotu závazků a nástrojů EU při řešení problémů rostoucí přeshraniční mobility. EU má důležitou úlohu a odpovědnost spočívající v zajištění koordinace mezi členskými státy. Co se týče nedávných problémů v oblasti mobility a migrace, EHSV prosazoval zásadu proporcionality a efektivnosti. Upozorňoval rovněž na zásadní význam zajištění ochrany základních práv při koncepci a provádění politik a programů. |
| --- | --- |

1.5

Evropský hospodářský a sociální výbor vypracoval několik stanovisek k provádění obou těchto doplňujících se systémů (1). Tato stanoviska zdůraznila přidanou hodnotu závazků a nástrojů EU při řešení problémů rostoucí přeshraniční mobility. EU má důležitou úlohu a odpovědnost spočívající v zajištění koordinace mezi členskými státy. Co se týče nedávných problémů v oblasti mobility a migrace, EHSV prosazoval zásadu proporcionality a efektivnosti. Upozorňoval rovněž na zásadní význam zajištění ochrany základních práv při koncepci a provádění politik a programů.

2.   Obecné připomínky

| 2.1 | Vzhledem k očekávanému nárůstu přeshraniční mobility v EU je nutné zintenzivnit úsilí směřující k vybudování spolehlivých a efektivních systémů správy a kontroly hranic. |
| --- | --- |

2.1

Vzhledem k očekávanému nárůstu přeshraniční mobility v EU je nutné zintenzivnit úsilí směřující k vybudování spolehlivých a efektivních systémů správy a kontroly hranic.

| 2.2 | EHSV vítá přístup, na němž je založen balíček týkající se „inteligentních hranic“, jehož záměrem je dosáhnout vyváženosti mezi potřebou podporovat mobilitu a uklidnit obavy ohledně bezpečnosti, které zřejmě v posledních letech nabyly v EU na intenzitě. |
| --- | --- |

2.2

EHSV vítá přístup, na němž je založen balíček týkající se „inteligentních hranic“, jehož záměrem je dosáhnout vyváženosti mezi potřebou podporovat mobilitu a uklidnit obavy ohledně bezpečnosti, které zřejmě v posledních letech nabyly v EU na intenzitě.

| 2.3 | EHSV uznává přidanou hodnotu spočívající v závazku, správě a investicích evropské úrovně a doufá, že členské státy budou své úsilí koordinovat ve snaze zajistit úspěšné provádění plánovaných programů. |
| --- | --- |

2.3

EHSV uznává přidanou hodnotu spočívající v závazku, správě a investicích evropské úrovně a doufá, že členské státy budou své úsilí koordinovat ve snaze zajistit úspěšné provádění plánovaných programů.

| 2.4 | EHSV si přeje zdůraznit, že identita Evropské unie je výslovně i implicitně spjata s otevřeností a vzájemnou propojeností nejen unijní, ale také přeshraniční. EU je energickým kulturním, sociálním, politickým a hospodářským prostorem a přeshraniční mobilita má zásadní význam pro zachování jejího postavení ve světě. Orgány EU a členské státy by na to měly pamatovat a zajistit, aby nové systémy neovlivnily cestování státních příslušníků třetích zemí do EU ani jejich ochotu cestovat. |
| --- | --- |

2.4

EHSV si přeje zdůraznit, že identita Evropské unie je výslovně i implicitně spjata s otevřeností a vzájemnou propojeností nejen unijní, ale také přeshraniční. EU je energickým kulturním, sociálním, politickým a hospodářským prostorem a přeshraniční mobilita má zásadní význam pro zachování jejího postavení ve světě. Orgány EU a členské státy by na to měly pamatovat a zajistit, aby nové systémy neovlivnily cestování státních příslušníků třetích zemí do EU ani jejich ochotu cestovat.

| 2.5 | V této souvislosti by měla být věnována značná pozornost tomu, jak oba systémy a jejich fungování vnímá veřejnost, a řádnému vysvětlování pravidel státním příslušníkům třetích zemí. EU a členské státy by měly spolupracovat s orgány třetích zemí a zajistit, aby potenciální cestující měli přístup k informacím a podpoře, především co se týče jejich práv. Součástí tohoto balíčku právních předpisů by měl být řádně financovaný aspekt komunikace. |
| --- | --- |

2.5

V této souvislosti by měla být věnována značná pozornost tomu, jak oba systémy a jejich fungování vnímá veřejnost, a řádnému vysvětlování pravidel státním příslušníkům třetích zemí. EU a členské státy by měly spolupracovat s orgány třetích zemí a zajistit, aby potenciální cestující měli přístup k informacím a podpoře, především co se týče jejich práv. Součástí tohoto balíčku právních předpisů by měl být řádně financovaný aspekt komunikace.

| 2.6 | EHSV vyzývá všechny zainteresované subjekty a orgány, aby při dalším vývoji a provádění obou systémů zohledňovali základní práva. Oba systémy mají i přes svou poněkud technickou povahu výrazný dopad na základní práva a svobody jednotlivců/státních příslušníků třetích zemí cestujících do EU. EHSV vítá pozornost, jež je ochraně údajů/problematice ochrany údajů věnována, a doufá, že bude věnována náležitá pozornost ochraně všech významných základních práv a jejich řádnému monitorování. |
| --- | --- |

2.6

EHSV vyzývá všechny zainteresované subjekty a orgány, aby při dalším vývoji a provádění obou systémů zohledňovali základní práva. Oba systémy mají i přes svou poněkud technickou povahu výrazný dopad na základní práva a svobody jednotlivců/státních příslušníků třetích zemí cestujících do EU. EHSV vítá pozornost, jež je ochraně údajů/problematice ochrany údajů věnována, a doufá, že bude věnována náležitá pozornost ochraně všech významných základních práv a jejich řádnému monitorování.

| 2.7 | EHSV upozorňuje, že mezi členskými státy existují podstatné rozdíly, co se týče institucionálních rámců a způsobilosti, přičemž několik států uplatňuje vlastní verzi obou systémů. Transformace tohoto rozsahu zahrnující velký počet orgánů a osob, je vždy problematická, ne-li riskantní. Příslušné orgány by měly zajistit, aby tento přechod neměl žádný vliv na cestující. |
| --- | --- |

2.7

EHSV upozorňuje, že mezi členskými státy existují podstatné rozdíly, co se týče institucionálních rámců a způsobilosti, přičemž několik států uplatňuje vlastní verzi obou systémů. Transformace tohoto rozsahu zahrnující velký počet orgánů a osob, je vždy problematická, ne-li riskantní. Příslušné orgány by měly zajistit, aby tento přechod neměl žádný vliv na cestující.

| 2.8 | S ohledem na předchozí zkušenosti by EHSV rovněž chtěl upozornit na problematiku nákladů a jejich odhadů. Tyto systémy jsou obzvláště nákladné a je nutné zajistit přiměřenost a efektivnost výdajů. Původní odhady by přitom měly být co nejpřesnější. |
| --- | --- |

2.8

S ohledem na předchozí zkušenosti by EHSV rovněž chtěl upozornit na problematiku nákladů a jejich odhadů. Tyto systémy jsou obzvláště nákladné a je nutné zajistit přiměřenost a efektivnost výdajů. Původní odhady by přitom měly být co nejpřesnější.

| 2.9 | EHSV by chtěl vyzvat k dalším úvahám o rozlišování cestujících, jež je klíčovým aspektem politického programu „inteligentních hranic“. Je možné, že rozlišování v praxi povede k určité diskriminaci. Povolení účasti v programu registrovaných cestujících (RTP) bude záviset na postavení, příjmu, jazykových dovednostech a vzdělání žadatele. Toto riziko lze zmírnit, budou-li příslušné orgány schopny k potenciálním cestujícím uplatňovat přístup tolerující různé druhy přijatelných aktivit a příslušnosti. |
| --- | --- |

2.9

EHSV by chtěl vyzvat k dalším úvahám o rozlišování cestujících, jež je klíčovým aspektem politického programu „inteligentních hranic“. Je možné, že rozlišování v praxi povede k určité diskriminaci. Povolení účasti v programu registrovaných cestujících (RTP) bude záviset na postavení, příjmu, jazykových dovednostech a vzdělání žadatele. Toto riziko lze zmírnit, budou-li příslušné orgány schopny k potenciálním cestujícím uplatňovat přístup tolerující různé druhy přijatelných aktivit a příslušnosti.

| 2.10 | EHSV konstatuje nedostatek průkazných a specifických údajů o mobilitě. Vedle absence přesných údajů o cestujících na krátkou dobu, kteří překračují povolenou délku pobytu, chybí rovněž kvalitativní údaje, jež by mohly napomoci porozumění tohoto jevu. Politika by neměla pouze spoléhat na kvantitativní údaje, které mají být shromážděny po zavedení těchto systémů. K průzkumu využívání a zneužívání stávajícího systému je zapotřebí více prostředků. |
| --- | --- |

2.10

EHSV konstatuje nedostatek průkazných a specifických údajů o mobilitě. Vedle absence přesných údajů o cestujících na krátkou dobu, kteří překračují povolenou délku pobytu, chybí rovněž kvalitativní údaje, jež by mohly napomoci porozumění tohoto jevu. Politika by neměla pouze spoléhat na kvantitativní údaje, které mají být shromážděny po zavedení těchto systémů. K průzkumu využívání a zneužívání stávajícího systému je zapotřebí více prostředků.

| 2.11 | EHSV vyzývá EU a členské státy, aby věnovaly náležitou pozornost odborné přípravě pracovníků, kteří jsou v přímém pracovním kontaktu s cestujícími, zejména konzulárním pracovníkům a příslušníkům pohraničních složek. Ti by měli být velmi kvalitně vyškoleni a schopni nabízet cestujícím asistenci při technicky náročných a psychologicky citlivých postupech. |
| --- | --- |

2.11

EHSV vyzývá EU a členské státy, aby věnovaly náležitou pozornost odborné přípravě pracovníků, kteří jsou v přímém pracovním kontaktu s cestujícími, zejména konzulárním pracovníkům a příslušníkům pohraničních složek. Ti by měli být velmi kvalitně vyškoleni a schopni nabízet cestujícím asistenci při technicky náročných a psychologicky citlivých postupech.

| 2.12 | EHSV uznává výhody, jež přináší sběr biometrických údajů, přitom však poukazuje na to, jak snímání otisků prstů působí na pravidelné nebo nepravidelné cestující. Z psychologického hlediska má odrazující účinek na motivaci k cestování a většinou také na vztah daného jednotlivce k hostitelské společnosti. Snímání otisků prstů je navíc tradičně spojováno s trestnou činností a policejními postupy. EHSV žádá, aby bylo shromažďování biometrických údajů jako součást obou programů důkladněji zváženo a prozkoumány způsoby, jak omezit jeho negativní účinky. |
| --- | --- |

2.12

EHSV uznává výhody, jež přináší sběr biometrických údajů, přitom však poukazuje na to, jak snímání otisků prstů působí na pravidelné nebo nepravidelné cestující. Z psychologického hlediska má odrazující účinek na motivaci k cestování a většinou také na vztah daného jednotlivce k hostitelské společnosti. Snímání otisků prstů je navíc tradičně spojováno s trestnou činností a policejními postupy. EHSV žádá, aby bylo shromažďování biometrických údajů jako součást obou programů důkladněji zváženo a prozkoumány způsoby, jak omezit jeho negativní účinky.

3.   Konkrétní připomínky

| 3.1 | EHSV zastává názor, že právo na informace by mělo být účinné zejména v případech, které se týkají využívání osobních údajů. Státní příslušníci třetích zemí si musí být svých práv vědomi. V některých situacích mohou jazykové bariéry bránit účinnému uplatnění tohoto práva. Stávající a budoucí databáze v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí by měly automaticky stipulovat zákaz diskriminace, což by mělo být úzce spjato se zajištěním dodržování zásad ochrany údajů (právo na informace, účinné opravné prostředky a individuální souhlas se zpracováním údajů) vůči státním příslušníkům třetích zemí, se zvláštním zřetelem na zranitelné skupiny státních příslušníků třetích zemí jakožto subjekty údajů. |
| --- | --- |

3.1

EHSV zastává názor, že právo na informace by mělo být účinné zejména v případech, které se týkají využívání osobních údajů. Státní příslušníci třetích zemí si musí být svých práv vědomi. V některých situacích mohou jazykové bariéry bránit účinnému uplatnění tohoto práva. Stávající a budoucí databáze v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí by měly automaticky stipulovat zákaz diskriminace, což by mělo být úzce spjato se zajištěním dodržování zásad ochrany údajů (právo na informace, účinné opravné prostředky a individuální souhlas se zpracováním údajů) vůči státním příslušníkům třetích zemí, se zvláštním zřetelem na zranitelné skupiny státních příslušníků třetích zemí jakožto subjekty údajů.

| 3.2 | EHSV se domnívá, že jsou zapotřebí podrobnější informace o databázích a informačních systémech v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. Evropská komise by měla pravidelně, kupříkladu jednou za rok, předkládat konsolidovanou monitorovací zprávu o činnosti všech systémů zahrnujících výměnu údajů a informací v oblasti politiky spravedlnosti a vnitřních věcí, z níž bude zřejmé, jaký druh informací je vyměňován a za jakým účelem. |
| --- | --- |

3.2

EHSV se domnívá, že jsou zapotřebí podrobnější informace o databázích a informačních systémech v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. Evropská komise by měla pravidelně, kupříkladu jednou za rok, předkládat konsolidovanou monitorovací zprávu o činnosti všech systémů zahrnujících výměnu údajů a informací v oblasti politiky spravedlnosti a vnitřních věcí, z níž bude zřejmé, jaký druh informací je vyměňován a za jakým účelem.

| 3.3 | EU by měla vlády členských států povzbuzovat k tomu, aby náležitě podporovaly orgány pověřené prováděním monitorování a dohledu nad systémem vstupu/výstupu. |
| --- | --- |

3.3

EU by měla vlády členských států povzbuzovat k tomu, aby náležitě podporovaly orgány pověřené prováděním monitorování a dohledu nad systémem vstupu/výstupu.

| 3.4 | EHSV vítá postupnou změnu v povolování účasti v programu RTF od přístupu kladoucího důraz na zemi původu k individuálnímu přístupu. Doporučuje, že pohovor se žadatelem by měl být pravidlem, zejména v situacích, kdy jsou zapotřebí další upřesnění. EHSV rovněž v souvislosti s databázemi v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí a inteligentních hranic upozorňuje na logiku vytváření profilů (automatizované rozhodování) a získávání údajů a zastává názor, že možné využívání rasové nebo etnické příslušnosti či jiných citlivých údajů jako základu pro statistické sledování údajů je těžko slučitelné se zásadou nediskriminace, sekundární legislativou a závazky v oblasti lidských práv. |
| --- | --- |

3.4

EHSV vítá postupnou změnu v povolování účasti v programu RTF od přístupu kladoucího důraz na zemi původu k individuálnímu přístupu. Doporučuje, že pohovor se žadatelem by měl být pravidlem, zejména v situacích, kdy jsou zapotřebí další upřesnění. EHSV rovněž v souvislosti s databázemi v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí a inteligentních hranic upozorňuje na logiku vytváření profilů (automatizované rozhodování) a získávání údajů a zastává názor, že možné využívání rasové nebo etnické příslušnosti či jiných citlivých údajů jako základu pro statistické sledování údajů je těžko slučitelné se zásadou nediskriminace, sekundární legislativou a závazky v oblasti lidských práv.

| 3.5 | EHSV prosazuje širší definici často cestujících osob, jež bude zahrnovat jakoukoli kulturní, hospodářskou a sociální aktivitu. Nabádá členské státy, aby plně zohlednily různorodost sociálního života. Neměli bychom připustit přednostní zacházení u žádné socioprofesní kategorie. |
| --- | --- |

3.5

EHSV prosazuje širší definici často cestujících osob, jež bude zahrnovat jakoukoli kulturní, hospodářskou a sociální aktivitu. Nabádá členské státy, aby plně zohlednily různorodost sociálního života. Neměli bychom připustit přednostní zacházení u žádné socioprofesní kategorie.

| 3.6 | Státní příslušník třetí země může podat žádost o účast v programu RTP na konzulátu, ve společném středisku pro podávání žádostí nebo na kterémkoli hraničním přechodu na vnější hranici. To je vstřícný krok vůči žadateli, avšak také organizační oříšek. Všichni zainteresovaní pracovníci by měli být informováni a řádně vyškoleni ve fungování systému. |
| --- | --- |

3.6

Státní příslušník třetí země může podat žádost o účast v programu RTP na konzulátu, ve společném středisku pro podávání žádostí nebo na kterémkoli hraničním přechodu na vnější hranici. To je vstřícný krok vůči žadateli, avšak také organizační oříšek. Všichni zainteresovaní pracovníci by měli být informováni a řádně vyškoleni ve fungování systému.

| 3.7 | EHSV se domnívá, že předkládání dokladu o převzetí finančních nákladů souvisejících s pobytem cizince a/nebo dokladu o ubytování by mohlo být těžkopádné. Bude-li zachován, měl by alespoň mít minimální a standardní formát, který bude používán v celé EU. Členské státy pak nebudou toto vykazování využívat jako odstrašující prostředek. |
| --- | --- |

3.7

EHSV se domnívá, že předkládání dokladu o převzetí finančních nákladů souvisejících s pobytem cizince a/nebo dokladu o ubytování by mohlo být těžkopádné. Bude-li zachován, měl by alespoň mít minimální a standardní formát, který bude používán v celé EU. Členské státy pak nebudou toto vykazování využívat jako odstrašující prostředek.

| 3.8 | Předkládání podpůrných dokumentů potřebných k doplnění žádosti o účast v programu RTP by ze zásady nemělo žadateli a příslušným organizacím způsobovat nadbytečné a nadměrné náklady. Náklady vzniklé jednotlivým žadatelům a podpůrným organizacím by měly být započítány jako součást průběžných hodnocení. |
| --- | --- |

3.8

Předkládání podpůrných dokumentů potřebných k doplnění žádosti o účast v programu RTP by ze zásady nemělo žadateli a příslušným organizacím způsobovat nadbytečné a nadměrné náklady. Náklady vzniklé jednotlivým žadatelům a podpůrným organizacím by měly být započítány jako součást průběžných hodnocení.

| 3.9 | Co se týče lhůty, v níž příslušné orgány musí přijmout rozhodnutí, Výbor doporučuje stanovit jako maximální lhůtu 25 dní a současně tyto orgány nabádat, aby rozhodnutí přijaly co nejdříve. |
| --- | --- |

3.9

Co se týče lhůty, v níž příslušné orgány musí přijmout rozhodnutí, Výbor doporučuje stanovit jako maximální lhůtu 25 dní a současně tyto orgány nabádat, aby rozhodnutí přijaly co nejdříve.

| 3.10 | Kritéria pro zamítnutí žádosti o účast v programu RTP by měla být vyjasněna. Není zřejmé, podle jakých kritérií se posuzuje míra ohrožení veřejného pořádku, vnitřní bezpečnosti a veřejného zdraví. Tím se otevírá prostor k přijímání svévolných rozhodnutí. Tato posouzení provádějí tisíce jednotlivců, kteří pocházejí z velmi různorodého prostředí, prošli různou odbornou přípravou a jsou v různé míře informování o cestujícím, jeho činnostech a zemi původu. Kromě toho je začlenění „hrozby pro mezinárodní vztahy kteréhokoliv z členských států“ mezi důvody pro zamítnutí žádosti sporné. |
| --- | --- |

3.10

Kritéria pro zamítnutí žádosti o účast v programu RTP by měla být vyjasněna. Není zřejmé, podle jakých kritérií se posuzuje míra ohrožení veřejného pořádku, vnitřní bezpečnosti a veřejného zdraví. Tím se otevírá prostor k přijímání svévolných rozhodnutí. Tato posouzení provádějí tisíce jednotlivců, kteří pocházejí z velmi různorodého prostředí, prošli různou odbornou přípravou a jsou v různé míře informování o cestujícím, jeho činnostech a zemi původu. Kromě toho je začlenění „hrozby pro mezinárodní vztahy kteréhokoliv z členských států“ mezi důvody pro zamítnutí žádosti sporné.

| 3.11 | Je velmi důležité, aby se neúspěšní žadatelé (žádost nepřípustná/zamítnutá) mohli proti tomuto rozhodnutí účinně odvolat. EHSV vybízí Komisi a členské státy, aby poskytovali pomoc osobám, které chtějí uplatnit právo na odvolání. |
| --- | --- |

3.11

Je velmi důležité, aby se neúspěšní žadatelé (žádost nepřípustná/zamítnutá) mohli proti tomuto rozhodnutí účinně odvolat. EHSV vybízí Komisi a členské státy, aby poskytovali pomoc osobám, které chtějí uplatnit právo na odvolání.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  (Úř. věst. C 88, 11.4.2006, s. 37–40), (Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 29–35), (Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 80–88), (Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 162–166), (Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 74–80), (Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 108–114).

1

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/101 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/101

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu změny návrhu Komise COM(2011) 607 final/2 – nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006

COM(2013) 145 final – 2011/0268 (COD)

a k návrhu změny návrhu Komise COM(2012) 496 nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006

COM(2013) 146 final – 2011/0276 (COD)

2013/C 271/19

Hlavní zpravodaj: pan Mário SOARES

Dne 25. března 2013 se Rada, v souladu s článkem 164 a článkem 177 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu změny návrhu Komise COM(2011) 607 final/2 – nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006

COM(2013) 145 final – 2011/0268 (COD)

a

návrhu změny návrhu Komise COM(2012) 496 – nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006

COM(2013) 146 final – 2011/0276 (COD).

Předsednictvo Evropského hospodářského a sociálního výboru pověřilo dne 16. dubna 2013 přípravou podkladů na toto téma specializovanou sekci Zaměstnanost, sociální věci, občanství.

Vzhledem k naléhavé povaze práce jmenoval Evropský hospodářský a sociální výbor na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května 2013), pana Mária SOARESE hlavním zpravodajem a přijal následující stanovisko 135 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Navzdory výhradám, které má vůči částkám a způsobu, jakým je zajištěno financování Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a záruky pro mladé lidi, souhlasí EHSV s Komisí v tom, že je nezbytné změnit nařízení Parlamentu a Rady o evropském sociálním fondu a nařízení o strukturálních fondech, a to v intencích předloženého návrhu. |
| --- | --- |

1.1

Navzdory výhradám, které má vůči částkám a způsobu, jakým je zajištěno financování Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a záruky pro mladé lidi, souhlasí EHSV s Komisí v tom, že je nezbytné změnit nařízení Parlamentu a Rady o evropském sociálním fondu a nařízení o strukturálních fondech, a to v intencích předloženého návrhu.

| 1.2 | EHSV zdůrazňuje, že je nezbytné, aby politiky, o nichž se nyní rozhoduje, přispěly k růstu a k tvorbě kvalitních a stabilních pracovních míst a podpořily sociální soudržnost. |
| --- | --- |

1.2

EHSV zdůrazňuje, že je nezbytné, aby politiky, o nichž se nyní rozhoduje, přispěly k růstu a k tvorbě kvalitních a stabilních pracovních míst a podpořily sociální soudržnost.

| 1.3 | EHSV lituje, že finanční prostředky určené na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých nevyplývají ze zvýšení částek vyhrazených Unií, ale z odebrání částek z celkového rozpočtu vyhrazeného na soudržnost, který je již tak nižší, než byl rozpočet na období 2007–2013. |
| --- | --- |

1.3

EHSV lituje, že finanční prostředky určené na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých nevyplývají ze zvýšení částek vyhrazených Unií, ale z odebrání částek z celkového rozpočtu vyhrazeného na soudržnost, který je již tak nižší, než byl rozpočet na období 2007–2013.

| 1.4 | EHSV je přesvědčen, že vyhrazená částka ve výši 6 miliard eur není dostatečná vzhledem k rozsahu a naléhavosti problému. |
| --- | --- |

1.4

EHSV je přesvědčen, že vyhrazená částka ve výši 6 miliard eur není dostatečná vzhledem k rozsahu a naléhavosti problému.

| 1.5 | Jelikož krize ještě není u konce a tvorba pracovních míst dosud nezapočala, EHSV navrhuje větší flexibilitu pro procentuální výši nezaměstnanosti mladých lidí a přístup k přiděleným finančním prostředkům, aby bylo možné vyhodnotit vývoj nezaměstnanosti mladých lidí, nebo aby byl práh případně stanoven na 20 %. |
| --- | --- |

1.5

Jelikož krize ještě není u konce a tvorba pracovních míst dosud nezapočala, EHSV navrhuje větší flexibilitu pro procentuální výši nezaměstnanosti mladých lidí a přístup k přiděleným finančním prostředkům, aby bylo možné vyhodnotit vývoj nezaměstnanosti mladých lidí, nebo aby byl práh případně stanoven na 20 %.

| 1.6 | EHSV doporučuje, aby byl věkový limit pro přístup k záruce pro mladé lidi zvýšen na 30 let, zejména v zemích, které vykazují vyšší míru nezaměstnanosti mladých lidí. |
| --- | --- |

1.6

EHSV doporučuje, aby byl věkový limit pro přístup k záruce pro mladé lidi zvýšen na 30 let, zejména v zemích, které vykazují vyšší míru nezaměstnanosti mladých lidí.

| 1.7 | V neposlední řadě EHSV vyzývá členské státy, aby nesnižovaly finanční závazek k podpoře zaměstnanosti mladých lidí v rámci fondů uvedených v návrhu víceletého finančního rámce a přijaly návrh Komise využít dodatečných prostředků v zájmu vyřešení problému, který ohrožuje budoucnost celé jedné generace mladých Evropanů. |
| --- | --- |

1.7

V neposlední řadě EHSV vyzývá členské státy, aby nesnižovaly finanční závazek k podpoře zaměstnanosti mladých lidí v rámci fondů uvedených v návrhu víceletého finančního rámce a přijaly návrh Komise využít dodatečných prostředků v zájmu vyřešení problému, který ohrožuje budoucnost celé jedné generace mladých Evropanů.

2.   Podstatné prvky návrhu Komise

| 2.1 | V návaznosti na rozhodnutí Evropské rady o zřízení systému záruk pro mladé lidi ze dne 28. února 2013 předložila Komise dva návrhy: jeden z nich pozměňuje dokument Komise COM(2011) 607/2 final – návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006 (COM(2013) 145 final); druhým z nich se pozměňuje dokument Komise COM(2012) 496 – návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně několika fondů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (COM(2013) 146 final). |
| --- | --- |

2.1

V návaznosti na rozhodnutí Evropské rady o zřízení systému záruk pro mladé lidi ze dne 28. února 2013 předložila Komise dva návrhy: jeden z nich pozměňuje dokument Komise COM(2011) 607/2 final – návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006 (COM(2013) 145 final); druhým z nich se pozměňuje dokument Komise COM(2012) 496 – návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně několika fondů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (COM(2013) 146 final).

| 2.2 | Účelem těchto návrhů je zajistit financování Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí v rámci záruky pro mladé, jejímž cílem je zaručit všem mladým lidem do 25 let nabídku důstojného pracovního místa nebo dalšího vzdělávání, případně praxe v oboru do čtyř měsíců následujících po ukončení studia nebo ztráty zaměstnání. |
| --- | --- |

2.2

Účelem těchto návrhů je zajistit financování Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí v rámci záruky pro mladé, jejímž cílem je zaručit všem mladým lidem do 25 let nabídku důstojného pracovního místa nebo dalšího vzdělávání, případně praxe v oboru do čtyř měsíců následujících po ukončení studia nebo ztráty zaměstnání.

| 2.3 | Celková předpokládaná výše přidělených finančních prostředků na období 2014–2020 je 6 miliard eur, z toho 3 miliardy jako investice z Evropského sociálního fondu a 3 miliardy jako konkrétní dotace určené na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí v rámci podkapitoly 1.b – Hospodářská, sociální a územní soudržnost. |
| --- | --- |

2.3

Celková předpokládaná výše přidělených finančních prostředků na období 2014–2020 je 6 miliard eur, z toho 3 miliardy jako investice z Evropského sociálního fondu a 3 miliardy jako konkrétní dotace určené na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí v rámci podkapitoly 1.b – Hospodářská, sociální a územní soudržnost.

| 2.4 | Vyhrazené finanční prostředky jsou určeny pro regiony NUTS 2, v nichž v roce 2012 míra nezaměstnanosti mladých lidí (15–25 let) přesahovala 25 %. |
| --- | --- |

2.4

Vyhrazené finanční prostředky jsou určeny pro regiony NUTS 2, v nichž v roce 2012 míra nezaměstnanosti mladých lidí (15–25 let) přesahovala 25 %.

3.   Všeobecné připomínky

| 3.1 | Dramatická situace ohledně nezaměstnanosti mladých, v níž se nachází několik členských států, široce ospravedlňuje iniciativu vytvořit záruku pro mladé, o které rozhodla Rada dne 28. února 2013 a kterou mnohokrát různými cestami požadovali sociální partneři a organizace občanské společnosti. |
| --- | --- |

3.1

Dramatická situace ohledně nezaměstnanosti mladých, v níž se nachází několik členských států, široce ospravedlňuje iniciativu vytvořit záruku pro mladé, o které rozhodla Rada dne 28. února 2013 a kterou mnohokrát různými cestami požadovali sociální partneři a organizace občanské společnosti.

| 3.2 | Podle Evropské komise je v Unii 7,5 milionů tzv. NEET (1) mladých lidí, což představuje 12,9 % mladých Evropanů ve věku od 15 do 24 let. Mnozí z nich nedokončili středoškolské vzdělání a předčasně ukončili školní docházku, řada z nich jsou přistěhovalci nebo pocházejí z nejvíce znevýhodněných sociálních vrstev. Nicméně v některých zemích se zhoršuje situace mladých lidí ze střední třídy (tzv. noví chudí), kteří ještě nedokončili studia a hrozí jim, že v nich nebudou pokračovat. |
| --- | --- |

3.2

Podle Evropské komise je v Unii 7,5 milionů tzv. NEET (1) mladých lidí, což představuje 12,9 % mladých Evropanů ve věku od 15 do 24 let. Mnozí z nich nedokončili středoškolské vzdělání a předčasně ukončili školní docházku, řada z nich jsou přistěhovalci nebo pocházejí z nejvíce znevýhodněných sociálních vrstev. Nicméně v některých zemích se zhoršuje situace mladých lidí ze střední třídy (tzv. noví chudí), kteří ještě nedokončili studia a hrozí jim, že v nich nebudou pokračovat.

| 3.3 | V předchozích stanoviscích EHSV zdůraznil katastrofickou míru, které dosahuje nezaměstnanost mladých v EU, a žádal všechny zúčastněné strany, aby přijaly naléhavě potřebná, efektivní a konečná opatření k prolomení bludného kruhu, jenž hrozí zpochybněním budoucnosti celé generace (2). Nejedná se pouze o konkrétní problém dotčených jedinců, ale o hrozbu pro sociální soudržnost EU, jež v budoucnosti může narušit hospodářský růst a konkurenceschopnost Evropy. |
| --- | --- |

3.3

V předchozích stanoviscích EHSV zdůraznil katastrofickou míru, které dosahuje nezaměstnanost mladých v EU, a žádal všechny zúčastněné strany, aby přijaly naléhavě potřebná, efektivní a konečná opatření k prolomení bludného kruhu, jenž hrozí zpochybněním budoucnosti celé generace (2). Nejedná se pouze o konkrétní problém dotčených jedinců, ale o hrozbu pro sociální soudržnost EU, jež v budoucnosti může narušit hospodářský růst a konkurenceschopnost Evropy.

| 3.4 | EHSV má za to, že politiky, o nichž se nyní rozhoduje, musí přispět k obnově růstu a k tvorbě kvalitních a stabilních pracovních míst se zárukami a ochranou, které v minulosti přispěly k vybudování evropského sociálního modelu a k sociální soudržnosti. Současně potvrzuje význam plného zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do plánování, provádění a monitorování těchto politik. |
| --- | --- |

3.4

EHSV má za to, že politiky, o nichž se nyní rozhoduje, musí přispět k obnově růstu a k tvorbě kvalitních a stabilních pracovních míst se zárukami a ochranou, které v minulosti přispěly k vybudování evropského sociálního modelu a k sociální soudržnosti. Současně potvrzuje význam plného zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do plánování, provádění a monitorování těchto politik.

| 3.5 | Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí začleněná do záruky pro mladé může fungovat pouze tehdy, pokud budou existovat odpovídající podněty ze strany „poptávky trhu práce“ (tedy pokud ekonomika poroste). Kromě toho s sebou vzdělávání, praxe v oboru a zlepšování kompetencí milionů mladých lidí s mizivými vyhlídkami na zapojení do trhu práce nesou značná rizika. |
| --- | --- |

3.5

Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí začleněná do záruky pro mladé může fungovat pouze tehdy, pokud budou existovat odpovídající podněty ze strany „poptávky trhu práce“ (tedy pokud ekonomika poroste). Kromě toho s sebou vzdělávání, praxe v oboru a zlepšování kompetencí milionů mladých lidí s mizivými vyhlídkami na zapojení do trhu práce nesou značná rizika.

| 3.6 | EHSV se znepokojením zjišťuje, že Evropská rada pohlíží na hospodářské problémy Evropy v podstatě jako na otázku rozpočtové konsolidace, aniž by se alespoň pokusila o vyčíslení nákladů obětovaných příležitostí nebo souvisejících negativních dopadů, jako je masová nezaměstnanost mladých lidí, deziluze, zoufalství (3). |
| --- | --- |

3.6

EHSV se znepokojením zjišťuje, že Evropská rada pohlíží na hospodářské problémy Evropy v podstatě jako na otázku rozpočtové konsolidace, aniž by se alespoň pokusila o vyčíslení nákladů obětovaných příležitostí nebo souvisejících negativních dopadů, jako je masová nezaměstnanost mladých lidí, deziluze, zoufalství (3).

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Vzhledem k tomu, že účelem změn nařízení předložených Komisí je přizpůsobit současné nařízení o evropském sociálním fondu a obecnější nařízení o různých evropských fondech rozhodnutí Evropské rady ze 7. a 8. února, netýkají se následující připomínky návrhů Komise, ale původních návrhů, o nichž rozhodla Rada. |
| --- | --- |

4.1

Vzhledem k tomu, že účelem změn nařízení předložených Komisí je přizpůsobit současné nařízení o evropském sociálním fondu a obecnější nařízení o různých evropských fondech rozhodnutí Evropské rady ze 7. a 8. února, netýkají se následující připomínky návrhů Komise, ale původních návrhů, o nichž rozhodla Rada.

| 4.2 | V období krize, jakým v současné době procházíme, nemůže EHSV než litovat, že Rada pro Unii na období 2014–2020 navrhuje nižší rozpočet, než byl rozpočet v předchozím období, což se negativně odráží v oblasti prostředků nezbytných pro řešení stávající krize. |
| --- | --- |

4.2

V období krize, jakým v současné době procházíme, nemůže EHSV než litovat, že Rada pro Unii na období 2014–2020 navrhuje nižší rozpočet, než byl rozpočet v předchozím období, což se negativně odráží v oblasti prostředků nezbytných pro řešení stávající krize.

| 4.3 | Z tohoto rozhodnutí vyplývá, že navrhované finanční prostředky určené k boji proti nezaměstnanosti mladých nevyplývají z nárůstu rozpočtu, ale z odebrání prostředků z jiných rozpočtových kapitol – 3 miliardy z Evropského sociálního fondu a 3 miliardy z politiky soudržnosti. |
| --- | --- |

4.3

Z tohoto rozhodnutí vyplývá, že navrhované finanční prostředky určené k boji proti nezaměstnanosti mladých nevyplývají z nárůstu rozpočtu, ale z odebrání prostředků z jiných rozpočtových kapitol – 3 miliardy z Evropského sociálního fondu a 3 miliardy z politiky soudržnosti.

| 4.4 | Celková vyhrazená částka 6 miliard eur rozvržená do sedmi let je navíc naprosto nedostatečná (4). |
| --- | --- |

4.4

Celková vyhrazená částka 6 miliard eur rozvržená do sedmi let je navíc naprosto nedostatečná (4).

| 4.5 | Stanovení roku 2012 jako referenčního data pro určení procentuální výše nezaměstnanosti mladých (25 %), od které lze čerpat nyní přidělované prostředky, nezohledňuje vývoj krize ani současnou recesi a mohly by se tak opomenout dramatické situace, jež by v tomto období mohly nastat. EHSV se proto domnívá, že je třeba zaručit větší flexibilitu, aby bylo možno vyhodnotit vývoj situace v otázce nezaměstnanosti mladých, nebo případně preventivně snížit tento práh na 20 %. |
| --- | --- |

4.5

Stanovení roku 2012 jako referenčního data pro určení procentuální výše nezaměstnanosti mladých (25 %), od které lze čerpat nyní přidělované prostředky, nezohledňuje vývoj krize ani současnou recesi a mohly by se tak opomenout dramatické situace, jež by v tomto období mohly nastat. EHSV se proto domnívá, že je třeba zaručit větší flexibilitu, aby bylo možno vyhodnotit vývoj situace v otázce nezaměstnanosti mladých, nebo případně preventivně snížit tento práh na 20 %.

| 4.6 | EHSV také doporučuje zvýšit věkový limit pro možnost využít záruky pro mladé až na 30 let, aby k ní měli přístup i mladí lidé, kteří univerzitu ukončí později nebo se nacházejí v přechodové fázi mezi vzděláváním a zaměstnáním. To je obzvláště důležité pro země vykazující vyšší míry nezaměstnanosti mladých. |
| --- | --- |

4.6

EHSV také doporučuje zvýšit věkový limit pro možnost využít záruky pro mladé až na 30 let, aby k ní měli přístup i mladí lidé, kteří univerzitu ukončí později nebo se nacházejí v přechodové fázi mezi vzděláváním a zaměstnáním. To je obzvláště důležité pro země vykazující vyšší míry nezaměstnanosti mladých.

| 4.7 | EHSV podporuje rozhodnutí vyjmout z povinnosti spolufinancování ze strany členských států zvláštní dotace určené na zaměstnanost mladých lidí (3 miliardy eur) a rovněž rozhodnutí vyjmout prostředky určené na financování Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí z výkonnostní rezervy ve výši 5 %. |
| --- | --- |

4.7

EHSV podporuje rozhodnutí vyjmout z povinnosti spolufinancování ze strany členských států zvláštní dotace určené na zaměstnanost mladých lidí (3 miliardy eur) a rovněž rozhodnutí vyjmout prostředky určené na financování Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí z výkonnostní rezervy ve výši 5 %.

| 4.8 | Závěrem by znovu uvedl, že i přes výše uvedené výhrady je tuto iniciativu třeba podpořit, avšak domnívá se, že je třeba z ní učinit strukturální opatření v rámci aktivních politik zaměstnanosti a že nesmí být pouhým nástrojem k řešení současné hospodářské krize (5). |
| --- | --- |

4.8

Závěrem by znovu uvedl, že i přes výše uvedené výhrady je tuto iniciativu třeba podpořit, avšak domnívá se, že je třeba z ní učinit strukturální opatření v rámci aktivních politik zaměstnanosti a že nesmí být pouhým nástrojem k řešení současné hospodářské krize (5).

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  NEET: zkratka označující mladé lidi, kteří nestudují ani nepracují a mají nízkou úroveň vzdělání či odborného vzdělání.

1

(2)  Viz zejména stanovisko EHSV k tématu Zapojení mladých lidí do zaměstnání – Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 67.

2

(3)  Náklady na to, že se mladí lidí nezačlení do trhu práce, které spočívají jednak v příliš vysokých sociálních transferech a jednak v nevybraných daních, přesahují 150 miliard eur.

3

(4)  Podle MOP, která jinak tuto iniciativu – ačkoliv opatrně – přivítala, dosahují částky potřebné k dosažení nějakých významnějších změn této situace, zhruba 21 miliard eur.

4

(5)  Podle stanoviska EHSV k tématu Zapojení mladých lidí do zaměstnání – Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 67 – musí být Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí provázána s evropským semestrem.

5

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/104 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/104

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů CARS 2020: Akční plán pro konkurenceschopný a udržitelný automobilový průmysl v Evropě

COM(2012) 636 final

2013/C 271/20

Zpravodaj: pan RANOCCHIARI

Spoluzpravodajka: paní HRUŠECKÁ

Dne 8. listopadu 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů CARS 2020: Akční plán pro konkurenceschopný a udržitelný automobilový průmysl v Evropě

COM(2012) 636 final.

Poradní komise pro průmyslové změny, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 12. března 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 23. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 147 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá úsilí Evropské komise, zejména jejího místopředsedy Antonia TAJANIHO, komisaře pro průmysl, jež si dala za úkol nejprve zjistit stav automobilového průmyslu, k čemuž byly v rámci skupiny na vysoké úrovni CARS 21 vyslechnuty všechny zúčastněné strany, a poté se na základě výsledků těchto konzultací rozhodla vypracovat akční plán s cílem řešit obtížnou situaci tohoto odvětví a podpořit jeho obnovu. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá úsilí Evropské komise, zejména jejího místopředsedy Antonia TAJANIHO, komisaře pro průmysl, jež si dala za úkol nejprve zjistit stav automobilového průmyslu, k čemuž byly v rámci skupiny na vysoké úrovni CARS 21 vyslechnuty všechny zúčastněné strany, a poté se na základě výsledků těchto konzultací rozhodla vypracovat akční plán s cílem řešit obtížnou situaci tohoto odvětví a podpořit jeho obnovu.

| 1.2 | Akční plán obsažený ve sdělení CARS 2020 předkládá úvahy a doporučení, s nimiž EHSV plně souhlasí nejméně ve třech z jeho čtyř hlavních bodů, a sice účasti na financování výzkumu, inteligentní regulaci, jež nebude zbytečně zvyšovat náklady odvětví, a další internacionalizaci odvětví samého. Ve čtvrtém bodě EHSV podporuje návrh Komise týkající se předvídání změn, nicméně má určité pochybnosti o procesu restrukturalizace. |
| --- | --- |

1.2

Akční plán obsažený ve sdělení CARS 2020 předkládá úvahy a doporučení, s nimiž EHSV plně souhlasí nejméně ve třech z jeho čtyř hlavních bodů, a sice účasti na financování výzkumu, inteligentní regulaci, jež nebude zbytečně zvyšovat náklady odvětví, a další internacionalizaci odvětví samého. Ve čtvrtém bodě EHSV podporuje návrh Komise týkající se předvídání změn, nicméně má určité pochybnosti o procesu restrukturalizace.

| 1.3 | Jde o ambiciózní strategii, která se snaží vyrovnat boj se změnou klimatu s rostoucí potřebou konkurenceschopnosti, tj. mít stále konkurenceschopnější a udržitelnější automobily a být vítězem v soutěži se stále agresivnější zahraniční i domácí konkurencí při současném zajištění sociálně přijatelného způsobu tohoto přechodu. |
| --- | --- |

1.3

Jde o ambiciózní strategii, která se snaží vyrovnat boj se změnou klimatu s rostoucí potřebou konkurenceschopnosti, tj. mít stále konkurenceschopnější a udržitelnější automobily a být vítězem v soutěži se stále agresivnější zahraniční i domácí konkurencí při současném zajištění sociálně přijatelného způsobu tohoto přechodu.

| 1.4 | K dosažení takového výsledku je nutné se přesunout do oblasti společné hospodářské a obchodní politiky a použít všechny prostředky dostupné na evropské úrovni k provádění doporučených opatření s maximální naléhavostí. Při tom je třeba překonat rozdíly, které až dosud neumožňovaly řešit krizi rychle a koordinovaně, a přezkoumat, pokud je to nutné, některé pokyny, nebo dokonce rozhodnutí, které by mohly bránit uskutečňování plánu, a tedy požadovanému oživení odvětví. |
| --- | --- |

1.4

K dosažení takového výsledku je nutné se přesunout do oblasti společné hospodářské a obchodní politiky a použít všechny prostředky dostupné na evropské úrovni k provádění doporučených opatření s maximální naléhavostí. Při tom je třeba překonat rozdíly, které až dosud neumožňovaly řešit krizi rychle a koordinovaně, a přezkoumat, pokud je to nutné, některé pokyny, nebo dokonce rozhodnutí, které by mohly bránit uskutečňování plánu, a tedy požadovanému oživení odvětví.

| 1.5 | Základním problémem, který by mohl být nazván dítětem doby, je omezená dostupnost prostředků, které by doprovázely obrovské investice, které jak výrobci, tak jejich dodavatelé součástí budou muset v mnohem větší míře investovat do výzkumu, vývoje a inovací, aby v příštích letech dosáhli cílů požadovaných Komisí. Tento problém je ještě závažnější pro malé a střední a další podobné a často závislé podniky fungující v řetězci tohoto odvětví. |
| --- | --- |

1.5

Základním problémem, který by mohl být nazván dítětem doby, je omezená dostupnost prostředků, které by doprovázely obrovské investice, které jak výrobci, tak jejich dodavatelé součástí budou muset v mnohem větší míře investovat do výzkumu, vývoje a inovací, aby v příštích letech dosáhli cílů požadovaných Komisí. Tento problém je ještě závažnější pro malé a střední a další podobné a často závislé podniky fungující v řetězci tohoto odvětví.

| 1.6 | EHSV podporuje rozhodnutí Komise, aby se zabránilo poskytování pobídek, které jsou „technologicky specifické“, tj. které jsou vyhrazeny pro jedinou technologii s vyloučením všech ostatních. Toto rozhodnutí však nesmí znamenat, že by pobídky v krátkodobém až střednědobém horizontu (např. methan, LPG, nejnovější generace vysoce účinných motorů) vytvořily překážky pro rozvoj ve střednědobém až dlouhodobém horizontu, jako jsou automobily s elektrickým a vodíkovým pohonem. |
| --- | --- |

1.6

EHSV podporuje rozhodnutí Komise, aby se zabránilo poskytování pobídek, které jsou „technologicky specifické“, tj. které jsou vyhrazeny pro jedinou technologii s vyloučením všech ostatních. Toto rozhodnutí však nesmí znamenat, že by pobídky v krátkodobém až střednědobém horizontu (např. methan, LPG, nejnovější generace vysoce účinných motorů) vytvořily překážky pro rozvoj ve střednědobém až dlouhodobém horizontu, jako jsou automobily s elektrickým a vodíkovým pohonem.

| 1.7 | Pokud jde o předpisy týkající se emisí CO2, EHSV se domnívá, že zmírnit celkovou environmentální stopu vozidel by mohl pomoci pouze přístup založený na posuzování životního cyklu. |
| --- | --- |

1.7

Pokud jde o předpisy týkající se emisí CO2, EHSV se domnívá, že zmírnit celkovou environmentální stopu vozidel by mohl pomoci pouze přístup založený na posuzování životního cyklu.

| 1.8 | Sdělení zdůrazňuje, že čelíme významnému procesu restrukturalizace evropského automobilového průmyslu (s možným uzavíráním závodů), a jaký to bude mít dopad na zaměstnanost, ale neanalyzuje hlavní jev stojící v pozadí, tedy strukturální přebytek výrobní kapacity v Evropě, ani o něm neposkytuje podrobnosti. Ačkoliv přesné údaje o jeho velikosti nejsou k dispozici, odhady analytiků tohoto odvětví naznačují nadměrnou kapacitu mezi třemi a pěti miliony automobilů. EHSV žádá Komisi, aby urychleně zahájila podrobnější průzkum, který bude moci poskytnout přesnější údaje o zaměstnanosti, nadměrné kapacitě a nákladech v případě nevyužité kapacity. |
| --- | --- |

1.8

Sdělení zdůrazňuje, že čelíme významnému procesu restrukturalizace evropského automobilového průmyslu (s možným uzavíráním závodů), a jaký to bude mít dopad na zaměstnanost, ale neanalyzuje hlavní jev stojící v pozadí, tedy strukturální přebytek výrobní kapacity v Evropě, ani o něm neposkytuje podrobnosti. Ačkoliv přesné údaje o jeho velikosti nejsou k dispozici, odhady analytiků tohoto odvětví naznačují nadměrnou kapacitu mezi třemi a pěti miliony automobilů. EHSV žádá Komisi, aby urychleně zahájila podrobnější průzkum, který bude moci poskytnout přesnější údaje o zaměstnanosti, nadměrné kapacitě a nákladech v případě nevyužité kapacity.

| 1.9 | Postoj Komise, která je ochotna smířit se pouze s doplňující rolí ve vztahu k podnikům, státům a regionům, se zdá příliš rezignovaný, vezme-li se také v úvahu, že bez společného řešení tohoto problému může být oslaben jiný cíl uvedený ve sdělení, konkrétně posílení konkurenceschopnosti na světových trzích. EHSV se tedy domnívá, že problém nadměrné výrobní kapacity nemůže být vyřešen izolovaně, ale že je zapotřebí rádce, který bude tento proces koordinovat. |
| --- | --- |

1.9

Postoj Komise, která je ochotna smířit se pouze s doplňující rolí ve vztahu k podnikům, státům a regionům, se zdá příliš rezignovaný, vezme-li se také v úvahu, že bez společného řešení tohoto problému může být oslaben jiný cíl uvedený ve sdělení, konkrétně posílení konkurenceschopnosti na světových trzích. EHSV se tedy domnívá, že problém nadměrné výrobní kapacity nemůže být vyřešen izolovaně, ale že je zapotřebí rádce, který bude tento proces koordinovat.

| 1.10 | EHSV lituje, že tento aspekt problému, který má obrovský sociální význam, není v akčním plánu dostatečně řešen, a vyzývá Evropskou komisi, aby za něj převzala odpovědnost a využila svého práva iniciativy a vypracovala pokyny a shromáždila osvědčené postupy z minulosti, které pomohly vyhnout se propouštění. S ohledem na naléhavost situace může Komise, a podle názoru EHSV by měla, převzít roli koordinátora rozsáhlé restrukturalizace a případně ji rovněž finančně podpořit. Tato restrukturalizace by mohla mít, pokud nebude řádně řízena, destabilizující účinek v mnoha regionech Evropy a vážně ovlivnit zaměstnanost v tomto odvětví. EHSV silně doporučuje důkladně do jakéhokoliv plánu restrukturalizace zapojit místní a regionální orgány. |
| --- | --- |

1.10

EHSV lituje, že tento aspekt problému, který má obrovský sociální význam, není v akčním plánu dostatečně řešen, a vyzývá Evropskou komisi, aby za něj převzala odpovědnost a využila svého práva iniciativy a vypracovala pokyny a shromáždila osvědčené postupy z minulosti, které pomohly vyhnout se propouštění. S ohledem na naléhavost situace může Komise, a podle názoru EHSV by měla, převzít roli koordinátora rozsáhlé restrukturalizace a případně ji rovněž finančně podpořit. Tato restrukturalizace by mohla mít, pokud nebude řádně řízena, destabilizující účinek v mnoha regionech Evropy a vážně ovlivnit zaměstnanost v tomto odvětví. EHSV silně doporučuje důkladně do jakéhokoliv plánu restrukturalizace zapojit místní a regionální orgány.

| 1.11 | Aby byl tento zákrok úspěšný a podařilo se zachovat výrobní základnu tohoto odvětví v Evropě, je nezbytné posílit otevřený a konstruktivní sociální dialog. Pouze tak bude možné zajistit správnou rovnováhu mezi různými částmi akčního plánu, přičemž přednost by měl dostat lidský kapitál jak ve smyslu rekvalifikace zaměstnanců, tak při řízení nadstavu zaměstnanců, kdy se ztráta pracovních míst jeví jako nevyhnutelná. To platí rovněž pro související odvětví, která se potýkají se stejně vážnými problémy. |
| --- | --- |

1.11

Aby byl tento zákrok úspěšný a podařilo se zachovat výrobní základnu tohoto odvětví v Evropě, je nezbytné posílit otevřený a konstruktivní sociální dialog. Pouze tak bude možné zajistit správnou rovnováhu mezi různými částmi akčního plánu, přičemž přednost by měl dostat lidský kapitál jak ve smyslu rekvalifikace zaměstnanců, tak při řízení nadstavu zaměstnanců, kdy se ztráta pracovních míst jeví jako nevyhnutelná. To platí rovněž pro související odvětví, která se potýkají se stejně vážnými problémy.

| 1.12 | V krátkodobém horizontu by bylo nutné vytvořit evropský rámec pro překlenovací sociální opatření, aby se zabránilo narušení trhu práce EU, a využít při tom poučení z krize v období 2008–2009. V tomto přechodném období mají zásadně důležitou úlohu sociální partneři. |
| --- | --- |

1.12

V krátkodobém horizontu by bylo nutné vytvořit evropský rámec pro překlenovací sociální opatření, aby se zabránilo narušení trhu práce EU, a využít při tom poučení z krize v období 2008–2009. V tomto přechodném období mají zásadně důležitou úlohu sociální partneři.

| 1.13 | EHSV se závěrem domnívá, že Evropská unie by měla posílit celou svoji průmyslovou politiku, zejména část týkající se zpracovatelského průmyslu. Cíle strategie Evropa 2020 nejsou dosažitelné bez silného a konkurenceschopného průmyslového systému, který je základem hospodářského rozvoje Evropské unie. Je zapotřebí proaktivních politik, které by podpořily inovace a rozvoj a přeměnily současné problémy na příležitosti pro budoucnost. Automobilový průmysl potřebuje průmyslovou politiku zaměřenou na udržitelný růst, nikoli jen na omezení výroby. Potřebujeme investice do kapitálu a stále připravenějších a kvalifikovanějších lidských zdrojů. Technologie, postupy, design, to vše musí přispět k tomu, aby se evropský automobilový průmysl opět vrátil na vedoucí světovou pozici. Globální konkurenci je nutné čelit zaměřením na vývoj a inovace. Případné uzavírání závodů rozhodně k vyřešení problému nestačí. |
| --- | --- |

1.13

EHSV se závěrem domnívá, že Evropská unie by měla posílit celou svoji průmyslovou politiku, zejména část týkající se zpracovatelského průmyslu. Cíle strategie Evropa 2020 nejsou dosažitelné bez silného a konkurenceschopného průmyslového systému, který je základem hospodářského rozvoje Evropské unie. Je zapotřebí proaktivních politik, které by podpořily inovace a rozvoj a přeměnily současné problémy na příležitosti pro budoucnost. Automobilový průmysl potřebuje průmyslovou politiku zaměřenou na udržitelný růst, nikoli jen na omezení výroby. Potřebujeme investice do kapitálu a stále připravenějších a kvalifikovanějších lidských zdrojů. Technologie, postupy, design, to vše musí přispět k tomu, aby se evropský automobilový průmysl opět vrátil na vedoucí světovou pozici. Globální konkurenci je nutné čelit zaměřením na vývoj a inovace. Případné uzavírání závodů rozhodně k vyřešení problému nestačí.

2.   Úvod

| 2.1 | K lepšímu pochopení a zhodnocení akčního plánu, k němuž má EHSV předložit své připomínky, je nezbytné se zamyslet nad činnostmi, které mu předcházely, a nad získanými zkušenostmi a dosaženými úspěchy během doby od vzniku skupiny CARS 21. |
| --- | --- |

2.1

K lepšímu pochopení a zhodnocení akčního plánu, k němuž má EHSV předložit své připomínky, je nezbytné se zamyslet nad činnostmi, které mu předcházely, a nad získanými zkušenostmi a dosaženými úspěchy během doby od vzniku skupiny CARS 21.

| 2.2 | V lednu 2005 ustavil tehdejší místopředseda Komise a evropský komisař pro průmysl Günter VERHEUGEN skupinu na vysoké úrovni CARS 21, což byla výstižná zkratka plného anglického názvu „Competitive Automotive Regulatory System for the 21st Century“ (Systém právní úpravy pro konkurenceschopnost automobilového průmyslu ve 21. století). |
| --- | --- |

2.2

V lednu 2005 ustavil tehdejší místopředseda Komise a evropský komisař pro průmysl Günter VERHEUGEN skupinu na vysoké úrovni CARS 21, což byla výstižná zkratka plného anglického názvu „Competitive Automotive Regulatory System for the 21st Century“ (Systém právní úpravy pro konkurenceschopnost automobilového průmyslu ve 21. století).

| 2.3 | Účelem skupiny CARS 21 bylo definovat politiku, a tím evropské právní předpisy, jež by dokázaly posílit konkurenceschopnost odvětví, které se musí poměřovat se stále silnější konkurencí na světovém trhu. Tato iniciativa byla více než vhodná, uvážíme-li význam automobilového průmyslu (1), jenž v Evropě zaměstnává přibližně 12 milionů osob (s výrobními podniky v 19 členských státech), ročně investuje více než 28 miliard eur do výzkumu a vývoje, má kladnou obchodní bilanci ve výši přibližně 90 miliard eur a přispívá do daňových systémů členských států více než 430 miliardami eur, což jsou téměř 4 % evropského HDP. |
| --- | --- |

2.3

Účelem skupiny CARS 21 bylo definovat politiku, a tím evropské právní předpisy, jež by dokázaly posílit konkurenceschopnost odvětví, které se musí poměřovat se stále silnější konkurencí na světovém trhu. Tato iniciativa byla více než vhodná, uvážíme-li význam automobilového průmyslu (1), jenž v Evropě zaměstnává přibližně 12 milionů osob (s výrobními podniky v 19 členských státech), ročně investuje více než 28 miliard eur do výzkumu a vývoje, má kladnou obchodní bilanci ve výši přibližně 90 miliard eur a přispívá do daňových systémů členských států více než 430 miliardami eur, což jsou téměř 4 % evropského HDP.

| 2.4 | Práce skupiny CARS 21 byla ukončena v prosinci 2005 dokumentem, který uvedl 18 doporučení a stanovil pokyny, jimiž se měla Komise řídit při vypracování svých legislativních návrhů. Regulační politika měla zajistit spolehlivý a příznivý rámec pro průmysl prostřednictvím zásady „inteligentní regulace“, která u každého návrhu ověřuje nákladovou účinnost. Tato politika měla vycházet z pozorného posouzení dopadů na průmysl a společnost, uznat minimální doby nezbytné pro každou požadovanou technickou inovaci a stanovit dlouhodobé cíle, s neustálým zapojením všech zúčastněných stran. |
| --- | --- |

2.4

Práce skupiny CARS 21 byla ukončena v prosinci 2005 dokumentem, který uvedl 18 doporučení a stanovil pokyny, jimiž se měla Komise řídit při vypracování svých legislativních návrhů. Regulační politika měla zajistit spolehlivý a příznivý rámec pro průmysl prostřednictvím zásady „inteligentní regulace“, která u každého návrhu ověřuje nákladovou účinnost. Tato politika měla vycházet z pozorného posouzení dopadů na průmysl a společnost, uznat minimální doby nezbytné pro každou požadovanou technickou inovaci a stanovit dlouhodobé cíle, s neustálým zapojením všech zúčastněných stran.

| 2.5 | Tato doporučení nebyla ve skutečnosti vždy uplatňována ve vzájemné shodě všech ředitelství Komise a dalších institucí EU, avšak celkově se pokyny CARS 21 ukázaly jako velmi užitečné nejen pro průmysl, ale i pro ostatní zúčastněné strany v tomto odvětví. |
| --- | --- |

2.5

Tato doporučení nebyla ve skutečnosti vždy uplatňována ve vzájemné shodě všech ředitelství Komise a dalších institucí EU, avšak celkově se pokyny CARS 21 ukázaly jako velmi užitečné nejen pro průmysl, ale i pro ostatní zúčastněné strany v tomto odvětví.

| 2.6 | Místopředseda Komise a komisař pro průmysl Antonio TAJANI v roce 2010 vzhledem k potřebě mít stále čistší a účinnější vozidla a uprostřed bezprecedentní krize evropského trhu správně rozpoznal příležitost navrhnout na základě předchozích zkušeností novou podobu skupiny CARS 21 s několika úpravami. |
| --- | --- |

2.6

Místopředseda Komise a komisař pro průmysl Antonio TAJANI v roce 2010 vzhledem k potřebě mít stále čistší a účinnější vozidla a uprostřed bezprecedentní krize evropského trhu správně rozpoznal příležitost navrhnout na základě předchozích zkušeností novou podobu skupiny CARS 21 s několika úpravami.

| 2.7 | Předchozí podoba této skupiny, byť byla přijata příznivě, vyvolala ve skutečnosti jistou kritiku kvůli svému složení, do nějž podle některých kritiků nebyly zahrnuty všechny zúčastněné strany – značný prostor dostali výrobci, ale především nebyli zahrnuti všichni evropští komisaři, kteří byli potenciálně spojeni s legislativní politikou v tomto odvětví. |
| --- | --- |

2.7

Předchozí podoba této skupiny, byť byla přijata příznivě, vyvolala ve skutečnosti jistou kritiku kvůli svému složení, do nějž podle některých kritiků nebyly zahrnuty všechny zúčastněné strany – značný prostor dostali výrobci, ale především nebyli zahrnuti všichni evropští komisaři, kteří byli potenciálně spojeni s legislativní politikou v tomto odvětví.

| 2.8 | Nejnovější podoba tedy usiluje o zapojení všech možných zúčastněných stran, jak veřejných, tak soukromých: osmi evropských komisařů, devíti členských států a zástupců dalších institucí EU, jako je EHSV a Výbor regionů. Pokud jde o soukromý sektor, kromě evropských výrobců jsou zapojeni další účastníci odvětvového řetězce, jako jsou výrobci součástí, opravny, zpracovatelé ropy a dále odbory, ochránci životního prostředí a představitelé sdružení a hnutí podporujících nové automobilové technologie; dohromady jde o přibližně 40 účastníků ve skupině na vysoké úrovni, jimž je nápomocna skupina Sherpa a experti. |
| --- | --- |

2.8

Nejnovější podoba tedy usiluje o zapojení všech možných zúčastněných stran, jak veřejných, tak soukromých: osmi evropských komisařů, devíti členských států a zástupců dalších institucí EU, jako je EHSV a Výbor regionů. Pokud jde o soukromý sektor, kromě evropských výrobců jsou zapojeni další účastníci odvětvového řetězce, jako jsou výrobci součástí, opravny, zpracovatelé ropy a dále odbory, ochránci životního prostředí a představitelé sdružení a hnutí podporujících nové automobilové technologie; dohromady jde o přibližně 40 účastníků ve skupině na vysoké úrovni, jimž je nápomocna skupina Sherpa a experti.

| 2.9 | Činnost byla zahájena první schůzí skupiny na vysoké úrovni v listopadu 2010 a pokračovala řadou setkání, která vyvrcholila závěrečnou zprávou, jež byla po diskusi schválena v červnu 2012. |
| --- | --- |

2.9

Činnost byla zahájena první schůzí skupiny na vysoké úrovni v listopadu 2010 a pokračovala řadou setkání, která vyvrcholila závěrečnou zprávou, jež byla po diskusi schválena v červnu 2012.

| 2.10 | Jde o velmi důležitou iniciativu a je třeba Komisi, zejména GŘ pro podniky, které činnost koordinovalo, přiznat, že dokázala profesionálně a efektivně vypracovat dokument, jenž získal všeobecný souhlas účastníků. |
| --- | --- |

2.10

Jde o velmi důležitou iniciativu a je třeba Komisi, zejména GŘ pro podniky, které činnost koordinovalo, přiznat, že dokázala profesionálně a efektivně vypracovat dokument, jenž získal všeobecný souhlas účastníků.

| 2.11 | Jak uvedl místopředseda TAJANI, z těchto zkušeností a z výše uvedeného dokumentu vychází sdělení o akčním plánu CARS 2020, k němuž se má EHSV vyjádřit. |
| --- | --- |

2.11

Jak uvedl místopředseda TAJANI, z těchto zkušeností a z výše uvedeného dokumentu vychází sdělení o akčním plánu CARS 2020, k němuž se má EHSV vyjádřit.

3.   Sdělení Komise: CARS 2020 – akční plán

| 3.1 | Akční plán představený ve sdělení spočívá na čtyřech základních pilířích:






  — | investice do vyspělých technologií a financování inovací; |
| --- | --- | --- |

3.1

Akční plán představený ve sdělení spočívá na čtyřech základních pilířích:

—

investice do vyspělých technologií a financování inovací;

| — | posílení vnitřního trhu a provádění inteligentní regulace; |
| --- | --- |

—

posílení vnitřního trhu a provádění inteligentní regulace;

| — | posílení konkurenceschopnosti na světových trzích; |
| --- | --- |

—

posílení konkurenceschopnosti na světových trzích;

| — | předvídání změn a zmírnění sociálních dopadů restrukturalizace výrobní činnosti. |
| --- | --- |

—

předvídání změn a zmírnění sociálních dopadů restrukturalizace výrobní činnosti.

| — | V rámci každého z těchto čtyř pilířů se dále plánuje řada iniciativ, jejichž provádění bude monitorováno prostřednictvím ustavení skupiny na vysoké úrovni CARS 2020, do níž budou zapojeny stejné zúčastněné strany jako do CARS 21 a která se bude neformálně scházet každý rok a bude také využívat setkání expertů k tématům týkajícím se konkurenceschopnosti automobilového průmyslu. |
| --- | --- |

—

V rámci každého z těchto čtyř pilířů se dále plánuje řada iniciativ, jejichž provádění bude monitorováno prostřednictvím ustavení skupiny na vysoké úrovni CARS 2020, do níž budou zapojeny stejné zúčastněné strany jako do CARS 21 a která se bude neformálně scházet každý rok a bude také využívat setkání expertů k tématům týkajícím se konkurenceschopnosti automobilového průmyslu.

| 3.2 | Investice do vyspělých technologií a financování inovací
  Komise zamýšlí:






  — | postupovat ve spolupráci s EIB, aby se zajistila dostupnost finančních prostředků pro výzkum a vývoj v tomto odvětví; |
| --- | --- | --- |

3.2

Investice do vyspělých technologií a financování inovací

Komise zamýšlí:

—

postupovat ve spolupráci s EIB, aby se zajistila dostupnost finančních prostředků pro výzkum a vývoj v tomto odvětví;

| — | spolupracovat s průmyslem na vytvoření evropské iniciativy pro evropská ekologická vozidla v rámci programu Horizont 2020
   (2); |
| --- | --- |

—

spolupracovat s průmyslem na vytvoření evropské iniciativy pro evropská ekologická vozidla v rámci programu Horizont 2020
   (2);

| — | provádět cíle týkající se snížení CO2, plánované pro osobní automobily a lehká užitková vozidla do roku 2020; |
| --- | --- |

—

provádět cíle týkající se snížení CO2, plánované pro osobní automobily a lehká užitková vozidla do roku 2020;

| — | podporovat rozvoj nového cyklu zkoušek v provozu a zkušebního postupu k měření spotřeby paliva a emisí, které se budou více blížit podmínkám skutečného provozu; |
| --- | --- |

—

podporovat rozvoj nového cyklu zkoušek v provozu a zkušebního postupu k měření spotřeby paliva a emisí, které se budou více blížit podmínkám skutečného provozu;

| — | pokračovat ve snaze o bezpečnost silničního provozu v souladu s cíli stanovenými v jejích směrech politiky pro období 2011–2020
   (3); |
| --- | --- |

—

pokračovat ve snaze o bezpečnost silničního provozu v souladu s cíli stanovenými v jejích směrech politiky pro období 2011–2020
   (3);

| — | vypracovat strategii pro alternativní paliva a předložit legislativní návrh týkající se infrastruktury nutné pro jejich využívání. |
| --- | --- |

—

vypracovat strategii pro alternativní paliva a předložit legislativní návrh týkající se infrastruktury nutné pro jejich využívání.

| 3.3 | Posílení vnitřního trhu a provádění inteligentní regulace
  Komise zamýšlí:






  — | zahájit dialog s příslušnými zúčastněnými stranami za účelem dosažení dohody o samoregulaci v oblasti distribuce vozidel v Evropě; |
| --- | --- | --- |

3.3

Posílení vnitřního trhu a provádění inteligentní regulace

Komise zamýšlí:

—

zahájit dialog s příslušnými zúčastněnými stranami za účelem dosažení dohody o samoregulaci v oblasti distribuce vozidel v Evropě;

| — | stanovit pokyny pro finanční pobídky zaváděné v členských státech na podporu čistých a energeticky účinných vozidel; |
| --- | --- |

—

stanovit pokyny pro finanční pobídky zaváděné v členských státech na podporu čistých a energeticky účinných vozidel;

| — | znovu potvrdit zásadu inteligentní regulace, která představuje jeden z nejdůležitějších výsledků první podoby CARS 21, jenž byl zdůrazněn i novou podobou této skupiny, a zahrnout do posouzení dopadů legislativních návrhů také zkoušku konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

—

znovu potvrdit zásadu inteligentní regulace, která představuje jeden z nejdůležitějších výsledků první podoby CARS 21, jenž byl zdůrazněn i novou podobou této skupiny, a zahrnout do posouzení dopadů legislativních návrhů také zkoušku konkurenceschopnosti;

| — | zkontrolovat rámec pro schvalování typu vozidel a zahrnout do něj ustanovení týkající se dozoru nad trhy. |
| --- | --- |

—

zkontrolovat rámec pro schvalování typu vozidel a zahrnout do něj ustanovení týkající se dozoru nad trhy.

| 3.4 | Posílení konkurenceschopnosti na světových trzích
  Komise zamýšlí:






  — | analyzovat dopad každé dohody o volném obchodu a zkontrolovat při tom také její kumulativní dopad na konkurenceschopnost tohoto průmyslu; |
| --- | --- | --- |

3.4

Posílení konkurenceschopnosti na světových trzích

Komise zamýšlí:

—

analyzovat dopad každé dohody o volném obchodu a zkontrolovat při tom také její kumulativní dopad na konkurenceschopnost tohoto průmyslu;

| — | reformovat dohodu EHK OSN (4) a zapojit do ní i třetí trhy; |
| --- | --- |

—

reformovat dohodu EHK OSN (4) a zapojit do ní i třetí trhy;

| — | co nejvíce doplnit mnohostrannou spolupráci v oblasti regulace v rámci Evropské hospodářské komise OSN o dvoustrannou regulační spolupráci v souvislosti s obchodními dohodami se zeměmi, jež nejsou členy EHK OSN. |
| --- | --- |

—

co nejvíce doplnit mnohostrannou spolupráci v oblasti regulace v rámci Evropské hospodářské komise OSN o dvoustrannou regulační spolupráci v souvislosti s obchodními dohodami se zeměmi, jež nejsou členy EHK OSN.

| 3.5 | Předvídání změn a zmírnění sociálních dopadů restrukturalizace výrobní činnosti
  Komise zamýšlí:






  — | podpořit vytvoření evropské rady pro dovednosti v automobilovém průmyslu, do níž budou zapojeny všechny zúčastněné strany, včetně organizací poskytovatelů vzdělávání a odborné přípravy, s cílem analyzovat tendence v oblasti zaměstnanosti a kvalifikací nezbytných v tomto odvětví, a tedy i nedostatky v odborné oblasti, jež je třeba odstranit; |
| --- | --- | --- |

3.5

Předvídání změn a zmírnění sociálních dopadů restrukturalizace výrobní činnosti

Komise zamýšlí:

—

podpořit vytvoření evropské rady pro dovednosti v automobilovém průmyslu, do níž budou zapojeny všechny zúčastněné strany, včetně organizací poskytovatelů vzdělávání a odborné přípravy, s cílem analyzovat tendence v oblasti zaměstnanosti a kvalifikací nezbytných v tomto odvětví, a tedy i nedostatky v odborné oblasti, jež je třeba odstranit;

| — | podporovat využívání Evropského sociálního fondu (ESF) pro rekvalifikaci pracovníků a v nejvážnějších případech omezení výroby nebo uzavření podniku využití Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG); |
| --- | --- |

—

podporovat využívání Evropského sociálního fondu (ESF) pro rekvalifikaci pracovníků a v nejvážnějších případech omezení výroby nebo uzavření podniku využití Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG);

| — | monitorovat restrukturalizační činnosti, a zajistit tak dodržování právních předpisů EU o vnitřním trhu a zejména o státní podpoře; |
| --- | --- |

—

monitorovat restrukturalizační činnosti, a zajistit tak dodržování právních předpisů EU o vnitřním trhu a zejména o státní podpoře;

| — | pokud jde o restrukturalizaci nadměrné výrobní kapacity, zastávat úlohu pouze doplňující úlohu průmyslu samého, jemuž přísluší řízení restrukturalizačních procesů. |
| --- | --- |

—

pokud jde o restrukturalizaci nadměrné výrobní kapacity, zastávat úlohu pouze doplňující úlohu průmyslu samého, jemuž přísluší řízení restrukturalizačních procesů.

4.   Připomínky Evropského hospodářského a sociálního výboru

| 4.1 | EHSV vítá sdělení Komise, které ve svém akčním plánu nejen potvrzuje mnoho doporučení předložených skupinou CARS 21, ale také se snaží zachovat dialog s účastníky CARS 21 s cílem pravidelně sledovat a hodnotit provádění doporučení přijatých v plánu a případně ho upravovat. |
| --- | --- |

4.1

EHSV vítá sdělení Komise, které ve svém akčním plánu nejen potvrzuje mnoho doporučení předložených skupinou CARS 21, ale také se snaží zachovat dialog s účastníky CARS 21 s cílem pravidelně sledovat a hodnotit provádění doporučení přijatých v plánu a případně ho upravovat.

Výrobní kapacita instalovaná v Evropě

| 4.2 | V souvislosti s výše uvedeným upozorňuje EHSV na podstatnou skutečnost, kterou sdělení opomíjí, když řádně neřeší problém nadměrné výrobní kapacity, ale prostě ho zahrnuje do obecnějšího procesu restrukturalizace. Připomínáme proto rozsah tohoto problému a související informace. |
| --- | --- |

4.2

V souvislosti s výše uvedeným upozorňuje EHSV na podstatnou skutečnost, kterou sdělení opomíjí, když řádně neřeší problém nadměrné výrobní kapacity, ale prostě ho zahrnuje do obecnějšího procesu restrukturalizace. Připomínáme proto rozsah tohoto problému a související informace.

| 4.3 | Podle odhadů AlixPartners (5) fungovalo v loňském roce přibližně čtyřicet evropských automobilek pod hranicí finanční ziskovosti, které je dosaženo při využití 75–80 % výrobní kapacity, a přibližně deset se pohybovalo pod hranicí 40 %. To vše za situace, kdy se v Evropě od roku 2007 do roku 2012 prodalo o 3,5 milionu automobilů méně, což představuje pokles asi o 23 %, v případě užitkových vozidel pak o 34,6 %. Ještě kritičtější je situace v sektoru motocyklů, ve kterém došlo k propadu registrací o 46 %, což je asi dvakrát tolik než u automobilů. |
| --- | --- |

4.3

Podle odhadů AlixPartners (5) fungovalo v loňském roce přibližně čtyřicet evropských automobilek pod hranicí finanční ziskovosti, které je dosaženo při využití 75–80 % výrobní kapacity, a přibližně deset se pohybovalo pod hranicí 40 %. To vše za situace, kdy se v Evropě od roku 2007 do roku 2012 prodalo o 3,5 milionu automobilů méně, což představuje pokles asi o 23 %, v případě užitkových vozidel pak o 34,6 %. Ještě kritičtější je situace v sektoru motocyklů, ve kterém došlo k propadu registrací o 46 %, což je asi dvakrát tolik než u automobilů.

| 4.4 | Je však také třeba dodat, že o velikosti instalované nadměrné kapacity není mezi analytiky tohoto odvětví shoda – odhady se podle použitých kritérií pro vyhodnocení pohybují mezi třemi a pěti miliony automobilů. Podle názoru EHSV se Evropská komise musí angažovat v podrobnějším průzkumu, který poskytne přesnější údaje, a to navzdory potížím s takovým průzkumem. |
| --- | --- |

4.4

Je však také třeba dodat, že o velikosti instalované nadměrné kapacity není mezi analytiky tohoto odvětví shoda – odhady se podle použitých kritérií pro vyhodnocení pohybují mezi třemi a pěti miliony automobilů. Podle názoru EHSV se Evropská komise musí angažovat v podrobnějším průzkumu, který poskytne přesnější údaje, a to navzdory potížím s takovým průzkumem.

| 4.5 | Otázka nadměrné výrobní kapacity se kromě toho také nachází na začátku řetězce příčin a důsledků se značným dopadem na konkurenceschopnost automobilového průmyslu: nadbytečná výrobní kapacita, vysoké fixní náklady, cenová válka, snižování rentability a zhoršování finanční situace, uzavírání závodů, omezování investic obecně a investic do VaV konkrétně, riziko dlouhodobého snížení konkurenceschopnosti. EHSV proto žádá Komisi, aby nepodceňovala skutečnost, že nadměrná kapacita se odráží i ve třetím pilíři akčního plánu, tj. posílení konkurenceschopnosti na světových trzích. |
| --- | --- |

4.5

Otázka nadměrné výrobní kapacity se kromě toho také nachází na začátku řetězce příčin a důsledků se značným dopadem na konkurenceschopnost automobilového průmyslu: nadbytečná výrobní kapacita, vysoké fixní náklady, cenová válka, snižování rentability a zhoršování finanční situace, uzavírání závodů, omezování investic obecně a investic do VaV konkrétně, riziko dlouhodobého snížení konkurenceschopnosti. EHSV proto žádá Komisi, aby nepodceňovala skutečnost, že nadměrná kapacita se odráží i ve třetím pilíři akčního plánu, tj. posílení konkurenceschopnosti na světových trzích.

| 4.6 | Samozřejmě k tomuto tématu nelze přistupovat zjednodušeně, protože situace je v každé zemi a pro každého výrobce automobilů jiná. Zatímco využití výrobních kapacit dosahovalo v Evropě v roce 2012 v průměru okolo 70 %, mezi jednotlivými zeměmi jsou výrazné rozdíly: ve Spojeném království a Německu se pohybuje okolo 80 %, ve Španělsku okolo 70 %, ve Francii okolo 60 % a v Itálii něco málo přes 50 % (zdroj: The Economist). Na úrovni jednotlivých výrobců automobilů rozdíly závisí na řadě faktorů. Jedním z nich je sklon k vývozu, a nejlépe se tedy umisťují výrobci, kteří mají vysokou míru vývozu za hranice EU (například BMW, Audi, Daimler), zatímco ti, kteří jsou více závislí na domácím trhu, mají potíže. |
| --- | --- |

4.6

Samozřejmě k tomuto tématu nelze přistupovat zjednodušeně, protože situace je v každé zemi a pro každého výrobce automobilů jiná. Zatímco využití výrobních kapacit dosahovalo v Evropě v roce 2012 v průměru okolo 70 %, mezi jednotlivými zeměmi jsou výrazné rozdíly: ve Spojeném království a Německu se pohybuje okolo 80 %, ve Španělsku okolo 70 %, ve Francii okolo 60 % a v Itálii něco málo přes 50 % (zdroj: The Economist). Na úrovni jednotlivých výrobců automobilů rozdíly závisí na řadě faktorů. Jedním z nich je sklon k vývozu, a nejlépe se tedy umisťují výrobci, kteří mají vysokou míru vývozu za hranice EU (například BMW, Audi, Daimler), zatímco ti, kteří jsou více závislí na domácím trhu, mají potíže.

| 4.7 | Dalším rozlišujícím faktorem mezi výrobci je převládající segment, na nějž se zaměřují. Analýza Rolanda Bergera ukazuje, jak se míra využití závodů liší v závislosti na segmentu: výrobci automobilů nebo značky, které se specializují na levné automobily (Dacia Logan, Chery, Hyundai, Chevrolet), mají míru využití 77 %, výrobci specializující se na automobily střední třídy (PSA, Renault-Nissan, Toyota, Suzuki, Fiat, Opel, VW) 62 % a výrobci prémiových automobilů (BMW, Mercedes, Audi, Lexus, Infinity, DS) 83 %. |
| --- | --- |

4.7

Dalším rozlišujícím faktorem mezi výrobci je převládající segment, na nějž se zaměřují. Analýza Rolanda Bergera ukazuje, jak se míra využití závodů liší v závislosti na segmentu: výrobci automobilů nebo značky, které se specializují na levné automobily (Dacia Logan, Chery, Hyundai, Chevrolet), mají míru využití 77 %, výrobci specializující se na automobily střední třídy (PSA, Renault-Nissan, Toyota, Suzuki, Fiat, Opel, VW) 62 % a výrobci prémiových automobilů (BMW, Mercedes, Audi, Lexus, Infinity, DS) 83 %.

| 4.8 | Zdá se tedy, že problém nadměrné výrobní kapacity jednotliví výrobci, národní vlády a regionální samosprávy nemohou vyřešit samostatně. EHSV se domnívá, že potřebujeme rádce, který bude tento proces koordinovat, a že tento úkol může splnit Komise. |
| --- | --- |

4.8

Zdá se tedy, že problém nadměrné výrobní kapacity jednotliví výrobci, národní vlády a regionální samosprávy nemohou vyřešit samostatně. EHSV se domnívá, že potřebujeme rádce, který bude tento proces koordinovat, a že tento úkol může splnit Komise.

Investice do vyspělých technologií a financování inovací

| 4.9 | V plánu se nezmiňují žádné dodatečné finanční prostředky kromě již dříve vyčleněných a dostupných. Ve sdělení není uveden cíl zvýšit finanční prostředky programu Horizont 2020 určené pro ekologické automobily z jedné na dvě miliardy eur, který místopředseda TAJANI předložil na závěr CARS 21. Stejně tak je za stávající situace pouhým přáním, pramenícím z nedávného kapitálového navýšení o objemu 10 miliard eur, možnost nových intervencí EIB. |
| --- | --- |

4.9

V plánu se nezmiňují žádné dodatečné finanční prostředky kromě již dříve vyčleněných a dostupných. Ve sdělení není uveden cíl zvýšit finanční prostředky programu Horizont 2020 určené pro ekologické automobily z jedné na dvě miliardy eur, který místopředseda TAJANI předložil na závěr CARS 21. Stejně tak je za stávající situace pouhým přáním, pramenícím z nedávného kapitálového navýšení o objemu 10 miliard eur, možnost nových intervencí EIB.

| 4.10 | Celý řetězec automobilového průmyslu, který je vyzýván, aby se výrazně angažoval v oblasti výzkumu, vývoje a investic v zájmu dosažení technologického skoku, jenž do roku 2020 umožní vyrábět stále „zelenější“ vozidla, by také potřeboval další finanční prostředky EU pro vyvolání pákového efektu pro vlastní investice, které jsou obtížnější za existence evropského trhu, který se v blízké budoucnosti zřejmě nedokáže vymanit z recese. |
| --- | --- |

4.10

Celý řetězec automobilového průmyslu, který je vyzýván, aby se výrazně angažoval v oblasti výzkumu, vývoje a investic v zájmu dosažení technologického skoku, jenž do roku 2020 umožní vyrábět stále „zelenější“ vozidla, by také potřeboval další finanční prostředky EU pro vyvolání pákového efektu pro vlastní investice, které jsou obtížnější za existence evropského trhu, který se v blízké budoucnosti zřejmě nedokáže vymanit z recese.

| 4.10.1 | V této souvislosti považujeme za pozitivní, že byla výslovně zmíněna technologická neutralita mezi různými druhy pohonných systémů (vozidla se spalovacím motorem, s elektrickým pohonem, s hybridním pohonem a s palivovými články), což by mělo podnítit podporu EU činnostem v oblasti výzkumu, vývoje a inovací za účelem vytvoření „pestré škály paliv potřebné ke splnění cílů v oblasti změny klimatu“. |
| --- | --- |

4.10.1

V této souvislosti považujeme za pozitivní, že byla výslovně zmíněna technologická neutralita mezi různými druhy pohonných systémů (vozidla se spalovacím motorem, s elektrickým pohonem, s hybridním pohonem a s palivovými články), což by mělo podnítit podporu EU činnostem v oblasti výzkumu, vývoje a inovací za účelem vytvoření „pestré škály paliv potřebné ke splnění cílů v oblasti změny klimatu“.

| 4.10.2 | V souladu s výše zmíněnou technologickou neutralitou lze zvláště ocenit závazek Komise k rozvoji infrastruktury, která umožní průnik na trh všem alternativním palivům, jako je elektřina, vodík, udržitelná biopaliva, metan (zemní plyn a biometan) a zkapalněný ropný plyn (LPG), aniž by se některé z nich předem upřednostňovalo. Komise za tímto účelem představila strategii pro alternativní paliva a legislativní návrh týkající se příslušné infrastruktury s minimálním počtem čerpacích a dobíjecích stanic. Nedávný návrh směrnice o zdanění energie bohužel ve zjevném rozporu s rozšiřováním příslušných struktur, které plán hodlá podporovat, sankcionuje kromě motorové nafty i alternativní paliva, jako je metan a biometan, čímž ohrožuje jejich zavedení na trh. |
| --- | --- |

4.10.2

V souladu s výše zmíněnou technologickou neutralitou lze zvláště ocenit závazek Komise k rozvoji infrastruktury, která umožní průnik na trh všem alternativním palivům, jako je elektřina, vodík, udržitelná biopaliva, metan (zemní plyn a biometan) a zkapalněný ropný plyn (LPG), aniž by se některé z nich předem upřednostňovalo. Komise za tímto účelem představila strategii pro alternativní paliva a legislativní návrh týkající se příslušné infrastruktury s minimálním počtem čerpacích a dobíjecích stanic. Nedávný návrh směrnice o zdanění energie bohužel ve zjevném rozporu s rozšiřováním příslušných struktur, které plán hodlá podporovat, sankcionuje kromě motorové nafty i alternativní paliva, jako je metan a biometan, čímž ohrožuje jejich zavedení na trh.

| 4.10.3 | Postoj Komise k „technologické neutralitě“ však také obsahuje dva nedostatky:






  a) | Komise nezaujímá postoj k různým účinkům rozličných technologií, a to jak z časového hlediska (krátkodobé výsledky oproti dlouhodobým výsledkům), tak z hlediska nákladů na jednotlivá řešení pro podniky i pro veřejný sektor (například ve smyslu pobídek), které odkazují na komplexně vypočtený dopad, počínaje těžbou a konče používáním (well-to-wheel); |
| --- | --- | --- |

4.10.3

Postoj Komise k „technologické neutralitě“ však také obsahuje dva nedostatky:

a)

Komise nezaujímá postoj k různým účinkům rozličných technologií, a to jak z časového hlediska (krátkodobé výsledky oproti dlouhodobým výsledkům), tak z hlediska nákladů na jednotlivá řešení pro podniky i pro veřejný sektor (například ve smyslu pobídek), které odkazují na komplexně vypočtený dopad, počínaje těžbou a konče používáním (well-to-wheel);

| b) | neřeší důležitou otázku, která byla zdůrazněna ve zprávě skupiny na vysoké úrovni CARS 21, kde se na straně 73 uvádí, že by se mělo přezkoumat, zda by se v automobilovém průmyslu mohla v dlouhodobém horizontu postupně snížit náročnost na pracovní sílu v souvislosti se zvyšujícím se pronikáním automobilů na elektrický pohon (které mají méně součástí, a proto vyžadují menší zapojení pracovní síly) na trh. Elektrifikace přináší snížení složitosti hnacího zařízení z přibližně 1 400 součástí u konvenčního pohonu na asi 200 u elektrického. To je důkaz toho, že technologická neutralita neznamená neutralitu, pokud jde o sociální a ekonomický dopad na toto odvětví. V tomto ohledu se brzy očekává zveřejnění studie Komise o dopadu nových technologií na výrobní cyklus a zaměstnanost. |
| --- | --- |

b)

neřeší důležitou otázku, která byla zdůrazněna ve zprávě skupiny na vysoké úrovni CARS 21, kde se na straně 73 uvádí, že by se mělo přezkoumat, zda by se v automobilovém průmyslu mohla v dlouhodobém horizontu postupně snížit náročnost na pracovní sílu v souvislosti se zvyšujícím se pronikáním automobilů na elektrický pohon (které mají méně součástí, a proto vyžadují menší zapojení pracovní síly) na trh. Elektrifikace přináší snížení složitosti hnacího zařízení z přibližně 1 400 součástí u konvenčního pohonu na asi 200 u elektrického. To je důkaz toho, že technologická neutralita neznamená neutralitu, pokud jde o sociální a ekonomický dopad na toto odvětví. V tomto ohledu se brzy očekává zveřejnění studie Komise o dopadu nových technologií na výrobní cyklus a zaměstnanost.

| 4.11 | Automobily jsou velkým zdrojem emisí CO2. Výbor se domnívá, že v zájmu úplnějšího měření emisí oxidu uhličitého z automobilů by se mělo provést posouzení životního cyklu, které vezme v úvahu všechny emise vyprodukované v průběhu životnosti výrobku, od těžby suroviny až do konce jeho životního cyklu. |
| --- | --- |

4.11

Automobily jsou velkým zdrojem emisí CO2. Výbor se domnívá, že v zájmu úplnějšího měření emisí oxidu uhličitého z automobilů by se mělo provést posouzení životního cyklu, které vezme v úvahu všechny emise vyprodukované v průběhu životnosti výrobku, od těžby suroviny až do konce jeho životního cyklu.

| 4.12 | Ačkoli sdělení potvrzuje závazek dosáhnout cílů snížení emisí CO2, vůbec se nezmiňuje o účelnosti toho, aby Komise navrhla revizi směrnice 1999/94/ES o označování, s povinným uvedením absolutních hodnot emisí CO2 pro každý model motorového vozidla. Tato iniciativa by byla o to vhodnější vzhledem k tomu, že se nyní diskutuje o nařízení, kterým se stanoví nové limity pro vozidla ve výši 95 g/km, jak již v nedávném stanovisku (6) doporučil EHSV. |
| --- | --- |

4.12

Ačkoli sdělení potvrzuje závazek dosáhnout cílů snížení emisí CO2, vůbec se nezmiňuje o účelnosti toho, aby Komise navrhla revizi směrnice 1999/94/ES o označování, s povinným uvedením absolutních hodnot emisí CO2 pro každý model motorového vozidla. Tato iniciativa by byla o to vhodnější vzhledem k tomu, že se nyní diskutuje o nařízení, kterým se stanoví nové limity pro vozidla ve výši 95 g/km, jak již v nedávném stanovisku (6) doporučil EHSV.

| 4.13 | Zajímavé je dále oznámení nové iniciativy pro evropská ekologická vozidla v rámci programu Horizont 2020 (v návaznosti na Evropskou iniciativu pro ekologické automobily (EGCI), partnerství veřejného a soukromého sektoru), tedy za účasti soukromého financování. |
| --- | --- |

4.13

Zajímavé je dále oznámení nové iniciativy pro evropská ekologická vozidla v rámci programu Horizont 2020 (v návaznosti na Evropskou iniciativu pro ekologické automobily (EGCI), partnerství veřejného a soukromého sektoru), tedy za účasti soukromého financování.

| 4.14 | Je však třeba nejen vyvíjet nové technologie, ale rovněž souběžně zajistit odpovídající odbornou přípravu pracovníků. Nové technologie budou totiž vyžadovat nové dovednosti a schopnosti pracovních sil. Ty nejsou v současnosti v odvětví k dispozici a částečně budou muset být dokonce rozvíjeny v rámci vzdělávacího systému. To vyžaduje na jedné straně dlouhodobé úsilí zaměstnavatelů působících v tomto odvětví o zavedení nových programů učňovské přípravy, na druhé straně také spolupráci s institucemi poskytujícími vzdělávání a odbornou přípravu i se systémy výzkumu a vyššího vzdělávání s cílem nabídnout nové programy odborné přípravy. |
| --- | --- |

4.14

Je však třeba nejen vyvíjet nové technologie, ale rovněž souběžně zajistit odpovídající odbornou přípravu pracovníků. Nové technologie budou totiž vyžadovat nové dovednosti a schopnosti pracovních sil. Ty nejsou v současnosti v odvětví k dispozici a částečně budou muset být dokonce rozvíjeny v rámci vzdělávacího systému. To vyžaduje na jedné straně dlouhodobé úsilí zaměstnavatelů působících v tomto odvětví o zavedení nových programů učňovské přípravy, na druhé straně také spolupráci s institucemi poskytujícími vzdělávání a odbornou přípravu i se systémy výzkumu a vyššího vzdělávání s cílem nabídnout nové programy odborné přípravy.

Posílení vnitřního trhu a provádění inteligentní regulace

| 4.15 | Je správné znovu potvrdit úsilí o tvorbu právních předpisů podle zásady inteligentní regulace, která by měla ovlivňovat právní předpisy v tomto odvětví uplatňováním parametrů, jako je nákladová účinnost, doba na zavedení (7) a dopad na konkurenční postavení průmyslu na světových trzích. |
| --- | --- |

4.15

Je správné znovu potvrdit úsilí o tvorbu právních předpisů podle zásady inteligentní regulace, která by měla ovlivňovat právní předpisy v tomto odvětví uplatňováním parametrů, jako je nákladová účinnost, doba na zavedení (7) a dopad na konkurenční postavení průmyslu na světových trzích.

| 4.16 | Velmi vhodné je také vypracovat pokyny pro finanční pobídky pro čistá vozidla, které musí vycházet z objektivních a dostupných údajů, jako jsou například emise CO2, a vyhnout se tak fragmentaci trhu v důsledku nekoordinovaných opatření. |
| --- | --- |

4.16

Velmi vhodné je také vypracovat pokyny pro finanční pobídky pro čistá vozidla, které musí vycházet z objektivních a dostupných údajů, jako jsou například emise CO2, a vyhnout se tak fragmentaci trhu v důsledku nekoordinovaných opatření.

| 4.17 | Co se týče časového účinku, je třeba také zvážit postoje spotřebitelů vůči novým technologiím, zejména elektrickému pohonu. Výsledky jsou dosud nedostatečné a v každém případě horší, než se očekávalo. Proto je třeba položit si otázku, zda by nebylo v zájmu dosažení krátkodobých až střednědobých cílů v oblasti ochrany životního prostředí smysluplnější více investovat do výzkumu nejnovějších generací vysoce účinných motorů. |
| --- | --- |

4.17

Co se týče časového účinku, je třeba také zvážit postoje spotřebitelů vůči novým technologiím, zejména elektrickému pohonu. Výsledky jsou dosud nedostatečné a v každém případě horší, než se očekávalo. Proto je třeba položit si otázku, zda by nebylo v zájmu dosažení krátkodobých až střednědobých cílů v oblasti ochrany životního prostředí smysluplnější více investovat do výzkumu nejnovějších generací vysoce účinných motorů.

| 4.18 | Pokud jde o elektrický pohon a jeho budoucí vývoj, je třeba také připomenout, že odhady jsou v závislosti na parametrech, které jsou brány v úvahu, velmi proměnlivé a někdy i velmi odlišné; porovnáním různých předpovědí (8) dospějeme k multiplikačním koeficientům, jejichž rozsah je od jednoho do deseti. |
| --- | --- |

4.18

Pokud jde o elektrický pohon a jeho budoucí vývoj, je třeba také připomenout, že odhady jsou v závislosti na parametrech, které jsou brány v úvahu, velmi proměnlivé a někdy i velmi odlišné; porovnáním různých předpovědí (8) dospějeme k multiplikačním koeficientům, jejichž rozsah je od jednoho do deseti.

Posílení konkurenceschopnosti na světových trzích

| 4.19 | Ve skupině CARS 21 se v důsledku kritiky odvětví za dohodu s Jižní Koreou (9) hodně diskutovalo o dohodách o volném obchodu. Ukázalo se také, že je nutné analyzovat kumulativní dopad těchto dohod s ohledem na účelnost úzké koordinace mezi průmyslovými a obchodními politikami v Evropě v zájmu konečného odstranění necelních překážek evropského vývozu. EHSV proto podporuje rozhodnutí Komise zahájit studii o dohodách o volném obchodu, které již byly uzavřeny, i o dohodách, o nichž se teprve jedná, jako je například dohoda s Japonskem; studie má posoudit jejich kumulativní dopad na konkurenceschopnost automobilového průmyslu. |
| --- | --- |

4.19

Ve skupině CARS 21 se v důsledku kritiky odvětví za dohodu s Jižní Koreou (9) hodně diskutovalo o dohodách o volném obchodu. Ukázalo se také, že je nutné analyzovat kumulativní dopad těchto dohod s ohledem na účelnost úzké koordinace mezi průmyslovými a obchodními politikami v Evropě v zájmu konečného odstranění necelních překážek evropského vývozu. EHSV proto podporuje rozhodnutí Komise zahájit studii o dohodách o volném obchodu, které již byly uzavřeny, i o dohodách, o nichž se teprve jedná, jako je například dohoda s Japonskem; studie má posoudit jejich kumulativní dopad na konkurenceschopnost automobilového průmyslu.

| 4.20 | EHSV obecněji vítá úsilí Komise o provádění obchodní politiky zaměřené na zachování silné průmyslové základny tohoto odvětví v Evropě prostřednictvím využívání a zdokonalování dostupných nástrojů, počínaje revizí dohody EHK OSN a konče vypracováním nového nařízení o mezinárodních technických schváleních typu vozidla. |
| --- | --- |

4.20

EHSV obecněji vítá úsilí Komise o provádění obchodní politiky zaměřené na zachování silné průmyslové základny tohoto odvětví v Evropě prostřednictvím využívání a zdokonalování dostupných nástrojů, počínaje revizí dohody EHK OSN a konče vypracováním nového nařízení o mezinárodních technických schváleních typu vozidla.

| 4.20.1 | Evropský automobilový průmysl se však setkává s výzvami i na domácích trzích, kde budou změny v poptávce a ve smýšlení ovlivňovat jeho schopnost uspět v budoucnosti. Kromě konkurenceschopnosti na světových trzích je třeba řešit i toto. |
| --- | --- |

4.20.1

Evropský automobilový průmysl se však setkává s výzvami i na domácích trzích, kde budou změny v poptávce a ve smýšlení ovlivňovat jeho schopnost uspět v budoucnosti. Kromě konkurenceschopnosti na světových trzích je třeba řešit i toto.

Předvídání změn a zmírnění sociálních dopadů restrukturalizace
   (10)
  výrobní činnosti

| 4.21 | Strategie úspěšného a udržitelného automobilového průmyslu v Evropě musí zahrnovat nejen investice do nových technologií a inovací společně s inteligentní regulací a zlepšeným vnitřním trhem, ale především jeho pevné místo v celkové průmyslové politice EU; pracovním silám je třeba přičítat stejný význam a věnovat jim stejnou pozornost, jak je tomu u všech ostatních faktorů. |
| --- | --- |

4.21

Strategie úspěšného a udržitelného automobilového průmyslu v Evropě musí zahrnovat nejen investice do nových technologií a inovací společně s inteligentní regulací a zlepšeným vnitřním trhem, ale především jeho pevné místo v celkové průmyslové politice EU; pracovním silám je třeba přičítat stejný význam a věnovat jim stejnou pozornost, jak je tomu u všech ostatních faktorů.

| 4.22 | Pro zachování průmyslové základny v Evropě je zapotřebí, aby byly podniky schopny rychle přizpůsobit svoji výrobní kapacitu novým technologiím a vývoji trhů a měly k dispozici kvalifikované pracovní síly, které se neustále doškolují. Vytvoření evropské rady pro dovednosti v automobilovém průmyslu v roce 2013, která zahrne všechny zúčastněné strany, aby mohla předkládat doporučení i tvůrcům politiky v oblasti rozvoje dovedností v tomto odvětví a v oblasti potřeb vzdělávání a odborné přípravy před očekávanými změnami, je tedy velmi vítané. Neustálý rozvoj kvalifikací činí pracovní síly zaměstnatelnými a představuje nejlepší řešení, na něž by se měly zaměřit všechny zúčastněné strany. Zvláštní pozornost je přitom třeba věnovat MSP a jejich specifickým problémům v této oblasti. |
| --- | --- |

4.22

Pro zachování průmyslové základny v Evropě je zapotřebí, aby byly podniky schopny rychle přizpůsobit svoji výrobní kapacitu novým technologiím a vývoji trhů a měly k dispozici kvalifikované pracovní síly, které se neustále doškolují. Vytvoření evropské rady pro dovednosti v automobilovém průmyslu v roce 2013, která zahrne všechny zúčastněné strany, aby mohla předkládat doporučení i tvůrcům politiky v oblasti rozvoje dovedností v tomto odvětví a v oblasti potřeb vzdělávání a odborné přípravy před očekávanými změnami, je tedy velmi vítané. Neustálý rozvoj kvalifikací činí pracovní síly zaměstnatelnými a představuje nejlepší řešení, na něž by se měly zaměřit všechny zúčastněné strany. Zvláštní pozornost je přitom třeba věnovat MSP a jejich specifickým problémům v této oblasti.

| 4.23 | Předběžná opatření zabraňující negativním dopadům restrukturalizace na zaměstnanost by měla plně využívat sociální dialog obecně, ale hlavně prozkoumat práva evropských rad zaměstnanců na zapojení a konzultace v restrukturalizačních situacích a jejich potenciál sehrát aktivní úlohu při navrhování alternativních řešení. Řádná komunikace mezi dodavateli a konečnými výrobci by měla zabránit tomu, že se v krajním případě uzavírání výrobních závodů spustí řetězová reakce napříč ekonomikami různých regionů s automobilovým průmyslem vzhledem k tomu, že uzavření závodů pro konečnou montáž má vliv jak na předcházející, tak na následnou úroveň dodavatelského řetězce. |
| --- | --- |

4.23

Předběžná opatření zabraňující negativním dopadům restrukturalizace na zaměstnanost by měla plně využívat sociální dialog obecně, ale hlavně prozkoumat práva evropských rad zaměstnanců na zapojení a konzultace v restrukturalizačních situacích a jejich potenciál sehrát aktivní úlohu při navrhování alternativních řešení. Řádná komunikace mezi dodavateli a konečnými výrobci by měla zabránit tomu, že se v krajním případě uzavírání výrobních závodů spustí řetězová reakce napříč ekonomikami různých regionů s automobilovým průmyslem vzhledem k tomu, že uzavření závodů pro konečnou montáž má vliv jak na předcházející, tak na následnou úroveň dodavatelského řetězce.

| 4.24 | Nicméně jak vyplývá z odstavců 4.2 až 4.8, text sdělení se zdá vyhýbavý, neboť mluví obecně o procesu „restrukturalizace“, aniž by uváděl její příčiny. V této části dokumentu se již totiž znovu neuvádí zejména „dlouhodobý strukturální problém nadměrné kapacity“ ze strany 7, který stojí za oznámeními některých výrobců o uzavírání závodů. Výbor se skutečně domnívá, že by se mělo přezkoumat, do jaké míry je nadměrná kapacita dočasnou nerovnováhou mezi výrobní kapacitou, která závisí na historických souvislostech geografického rozložení, a poptávkou v Evropě, a je ovlivněna faktory, jako je kupní síla spotřebitelů, výrobková politika, úsporná opatření a jiné veřejné politiky. |
| --- | --- |

4.24

Nicméně jak vyplývá z odstavců 4.2 až 4.8, text sdělení se zdá vyhýbavý, neboť mluví obecně o procesu „restrukturalizace“, aniž by uváděl její příčiny. V této části dokumentu se již totiž znovu neuvádí zejména „dlouhodobý strukturální problém nadměrné kapacity“ ze strany 7, který stojí za oznámeními některých výrobců o uzavírání závodů. Výbor se skutečně domnívá, že by se mělo přezkoumat, do jaké míry je nadměrná kapacita dočasnou nerovnováhou mezi výrobní kapacitou, která závisí na historických souvislostech geografického rozložení, a poptávkou v Evropě, a je ovlivněna faktory, jako je kupní síla spotřebitelů, výrobková politika, úsporná opatření a jiné veřejné politiky.

| 4.25 | Jinak řečeno, akční plán se nezabývá příčinou restrukturalizačního procesu, ani nehodnotí jeho rozsah, ale bere ho na vědomí a navrhuje pouze opatření ke snižování jeho sociálního dopadu, přičemž odpovědnost za tento proces ponechává odvětví a Komisi spolu s členskými státy a místními orgány připisuje pouze doplňující roli. Vyhýbá se tak tomu, aby navrhl roli Komise jako koordinátora opatření v oblasti restrukturalizace, ani nenavrhuje pokyny, kterými by se členské státy měly při svých opatřeních řídit. |
| --- | --- |

4.25

Jinak řečeno, akční plán se nezabývá příčinou restrukturalizačního procesu, ani nehodnotí jeho rozsah, ale bere ho na vědomí a navrhuje pouze opatření ke snižování jeho sociálního dopadu, přičemž odpovědnost za tento proces ponechává odvětví a Komisi spolu s členskými státy a místními orgány připisuje pouze doplňující roli. Vyhýbá se tak tomu, aby navrhl roli Komise jako koordinátora opatření v oblasti restrukturalizace, ani nenavrhuje pokyny, kterými by se členské státy měly při svých opatřeních řídit.

| 4.26 | EHSV se tedy domnívá, že doplňující role Komise ve vztahu k ostatním subjektům je s ohledem na rozsah nevyužité výrobní kapacity nedostatečná. |
| --- | --- |

4.26

EHSV se tedy domnívá, že doplňující role Komise ve vztahu k ostatním subjektům je s ohledem na rozsah nevyužité výrobní kapacity nedostatečná.

| 4.27 | V otázce restrukturalizace nabízí sdělení CARS 2020 rovněž řadu zajímavých podnětů, které by měly být podrobněji prozkoumány. Na straně 21 se uvádí, že Komise „obnoví meziútvarovou pracovní skupinu pro prozkoumání a sledování hlavních případů uzavření automobilových závodů nebo významného omezení výroby. Taková pracovní skupina již byla v minulých případech v oblasti automobilového průmyslu vysoce účinná.“ (odkazuje se na případy VW Forest a MG Rover). EHSV vyzývá k vypracování konkrétní analýzy těchto výsledků a toho, jak mohou sloužit jako příklad osvědčených postupů pro současnou situaci. |
| --- | --- |

4.27

V otázce restrukturalizace nabízí sdělení CARS 2020 rovněž řadu zajímavých podnětů, které by měly být podrobněji prozkoumány. Na straně 21 se uvádí, že Komise „obnoví meziútvarovou pracovní skupinu pro prozkoumání a sledování hlavních případů uzavření automobilových závodů nebo významného omezení výroby. Taková pracovní skupina již byla v minulých případech v oblasti automobilového průmyslu vysoce účinná.“ (odkazuje se na případy VW Forest a MG Rover). EHSV vyzývá k vypracování konkrétní analýzy těchto výsledků a toho, jak mohou sloužit jako příklad osvědčených postupů pro současnou situaci.

| 4.28 | EHSV navrhuje, aby se prozkoumaly alternativy restrukturalizačních procesů na základě příkladů, jež se osvědčily v minulosti nebo se navrhují v současnosti, například v závodě Opel Bochum. V tomto případě došlo mezi odbory a představiteli zaměstnavatelů k dohodě, na níž se podílely rovněž externí zúčastněné strany a jejímž výsledkem je široká škála opatření k dosažení sociálně přijatelného řešení situace, kdy se plánuje uzavření závodu ke konci roku 2016. |
| --- | --- |

4.28

EHSV navrhuje, aby se prozkoumaly alternativy restrukturalizačních procesů na základě příkladů, jež se osvědčily v minulosti nebo se navrhují v současnosti, například v závodě Opel Bochum. V tomto případě došlo mezi odbory a představiteli zaměstnavatelů k dohodě, na níž se podílely rovněž externí zúčastněné strany a jejímž výsledkem je široká škála opatření k dosažení sociálně přijatelného řešení situace, kdy se plánuje uzavření závodu ke konci roku 2016.

| 4.29 | Nicméně je zapotřebí vypracovat perspektivu pro dlouhodobou průmyslovou politiku v tomto odvětví. Ta musí být klíčová pro jakákoli krátkodobá rozhodnutí týkající se přizpůsobení výrobní kapacity. Pouhé odstavení kapacit nezlepší celkovou schopnost odvětví čelit budoucím výzvám a má neblahé důsledky pro celý dodavatelský řetězec. Namísto toho je třeba usilovat o transformaci odvětví a nové politiky zaměřené na výrobky, které budou lépe splňovat očekávání zákazníků a poskytnou tomuto odvětví příležitost, jak se stát udržitelným pro 21. století. |
| --- | --- |

4.29

Nicméně je zapotřebí vypracovat perspektivu pro dlouhodobou průmyslovou politiku v tomto odvětví. Ta musí být klíčová pro jakákoli krátkodobá rozhodnutí týkající se přizpůsobení výrobní kapacity. Pouhé odstavení kapacit nezlepší celkovou schopnost odvětví čelit budoucím výzvám a má neblahé důsledky pro celý dodavatelský řetězec. Namísto toho je třeba usilovat o transformaci odvětví a nové politiky zaměřené na výrobky, které budou lépe splňovat očekávání zákazníků a poskytnou tomuto odvětví příležitost, jak se stát udržitelným pro 21. století.

| 4.30 | V opačném případě hrozí, že v takové situaci dlouhodobě snížených úrovní prodeje a z toho plynoucích ztrát zisku by se mohly společnosti specializované na automobily střední třídy rozhodnout snížit výrobu zavíráním závodů v západní Evropě a přesunout ji do svých zbývajících závodů v nových členských státech nebo mimo Evropu, z nichž většina byla otevřena nedávno, a využít tak výhody nižších platů a horších pracovních podmínek. |
| --- | --- |

4.30

V opačném případě hrozí, že v takové situaci dlouhodobě snížených úrovní prodeje a z toho plynoucích ztrát zisku by se mohly společnosti specializované na automobily střední třídy rozhodnout snížit výrobu zavíráním závodů v západní Evropě a přesunout ji do svých zbývajících závodů v nových členských státech nebo mimo Evropu, z nichž většina byla otevřena nedávno, a využít tak výhody nižších platů a horších pracovních podmínek.

| 4.31 | A konečně je chvályhodné, ale s ohledem na výše uvedené rozhodně nepostačující, že se Komise snaží bdít nad dodržováním právních předpisů ve věci státní podpory a pravidel vnitřního trhu, jakož i to, že vyzývá členské státy, aby využívaly ESF a EFG. |
| --- | --- |

4.31

A konečně je chvályhodné, ale s ohledem na výše uvedené rozhodně nepostačující, že se Komise snaží bdít nad dodržováním právních předpisů ve věci státní podpory a pravidel vnitřního trhu, jakož i to, že vyzývá členské státy, aby využívaly ESF a EFG.

V Bruselu dne 23. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Tímto termínem se myslí celý řetězec činností automobilového průmyslu: výroba vozidel, dodávky náhradních dílů, distribuce a poprodejní služby. Mezi výrobky patří: osobní automobily, lehká užitková a těžká nákladní vozidla, motocykly a obecněji jednostopá motorová vozidla, tříkolová vozidla a čtyřkolky.

1

(2)  Horizont 2020 (COM(2011) 808 final a COM(2011) 809 final ze dne 30. listopadu 2011) je rámcový návrh pro financování výzkumu, vývoje a inovací na období 2014–2020 s celkovým rozpočtem ve výši 80 miliard eur.

2

(3)  COM(2010) 389 final.

3

(4)  Dohoda Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) z roku 1958 o mezinárodní technické harmonizaci v odvětví motorových vozidel.

4

(5)  AlixPartners, „Automotive outlook 2012 – An industry at the crossroads“, Jens-Ulrich Wiese, IFF – Praha, 21. září 2012.

5

(6)  Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 109.

6

(7)  Doba na zavedení: čas, který průmysl potřebuje ke splnění jakýchkoli nových požadavků, které vyžadují strukturální změny na vozidle.

7

(8)  Roland Berger, „Rebound of the US suppliers industry“, Detroit, říjen 2012.

8

(9)  V období od 1. července 2011 do 30. června 2012, tedy v prvním roce platnosti dohody, bylo z Jižní Koreje dovezeno 433 000 automobilů, což je nárůst o 46 % ve srovnání s předchozími 12 měsíci (zdroj: Eurostat).

9

(10)  Jak připomněla zelená kniha Komise Restrukturalizace a předjímání změn: poučení z nedávných zkušeností, COM(2012) 7 final, „činnosti související s restrukturalizací jsou součástí běžného života podniků, pracovníků, veřejných orgánů a dalších zainteresovaných stran“. Restrukturalizace může znamenat přerozdělení lidských zdrojů ve prospěch činností s vyšší přidanou hodnotou, odbornou přípravu pracovníků, dočasné zkrácení pracovní doby, odstranění částí řetězce, uzavření závodů.

10

Restrukturalizace a předjímání změn: poučení z nedávných zkušeností

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/111 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/111

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Čisté zdroje energie pro dopravu: Evropská strategie pro alternativní paliva

COM(2013) 17 final

a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva

COM(2013) 18 final – 2013/0012 (COD)

2013/C 271/21

Zpravodaj: pan BACK

Dne 24. ledna 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Čisté zdroje energie pro dopravu: Evropská strategie pro alternativní paliva

COM(2013) 17 final.

Dne 5. února se Evropský parlament a dne 8. února 2013 Rada, v souladu s články 91 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva

COM(2013) 18 final – 2013/0012 (COD).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 30. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 147 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá balíček Čisté zdroje energie pro dopravu (1) a jeho cíl vytvořit podmínky pro rozsáhlé uvádění čistých pohonných systémů založených na čistých zdrojích energie na trh. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá balíček Čisté zdroje energie pro dopravu (1) a jeho cíl vytvořit podmínky pro rozsáhlé uvádění čistých pohonných systémů založených na čistých zdrojích energie na trh.

| 1.2 | EHSV schvaluje přístup spočívající v rozvoji trhu a minimálním pokrytí infrastrukturou pro čerpání či dobíjení, která se bude řídit společnými normami, aby uživatelé získali důvěru a zaručila se přeshraniční mobilita. |
| --- | --- |

1.2

EHSV schvaluje přístup spočívající v rozvoji trhu a minimálním pokrytí infrastrukturou pro čerpání či dobíjení, která se bude řídit společnými normami, aby uživatelé získali důvěru a zaručila se přeshraniční mobilita.

| 1.3 | EHSV rovněž vítá zaměření návrhu směrnice na informování spotřebitelů a jejich důvěru, které usnadní rozvoj rozsáhlého trhu, jenž je základním předpokladem pro existenci cenově dostupných vozidel s alternativními pohonnými systémy. |
| --- | --- |

1.3

EHSV rovněž vítá zaměření návrhu směrnice na informování spotřebitelů a jejich důvěru, které usnadní rozvoj rozsáhlého trhu, jenž je základním předpokladem pro existenci cenově dostupných vozidel s alternativními pohonnými systémy.

| 1.4 | EHSV vítá příspěvek k tvorbě růstu a pracovních míst, který lze očekávat jako výsledek nových tržních příležitostí a vyšší konkurenceschopnosti evropského průmyslu, jichž se dosáhne rozvojem alternativních paliv a jejich infrastruktury. |
| --- | --- |

1.4

EHSV vítá příspěvek k tvorbě růstu a pracovních míst, který lze očekávat jako výsledek nových tržních příležitostí a vyšší konkurenceschopnosti evropského průmyslu, jichž se dosáhne rozvojem alternativních paliv a jejich infrastruktury.

| 1.5 | Provádění strategie pro čistá paliva by se nemělo omezovat na určitý počet vyspělých paliv, ale měly by se při něm řešit rovněž dlouhodobé otázky týkající se jiných čistých zdrojů energie, rychlého a širokého rozvoje v tomto odvětví a potřeby stimulovat inovace a uvádění na trh. |
| --- | --- |

1.5

Provádění strategie pro čistá paliva by se nemělo omezovat na určitý počet vyspělých paliv, ale měly by se při něm řešit rovněž dlouhodobé otázky týkající se jiných čistých zdrojů energie, rychlého a širokého rozvoje v tomto odvětví a potřeby stimulovat inovace a uvádění na trh.

| 1.6 | EHSV odkazuje na problémy, na něž upozornil ve stanovisku Nepřímé změny ve využívání půdy/biopaliva (TEN/502 – CES2363-2012), zejména v odstavcích 1.9–1.12, které ukazují jejich složitost a dlouhodobý charakter a potřebu je neustále přehodnocovat. |
| --- | --- |

1.6

EHSV odkazuje na problémy, na něž upozornil ve stanovisku Nepřímé změny ve využívání půdy/biopaliva (TEN/502 – CES2363-2012), zejména v odstavcích 1.9–1.12, které ukazují jejich složitost a dlouhodobý charakter a potřebu je neustále přehodnocovat.

| 1.7 | EHSV se proto domnívá, že by se do návrhu směrnice měly lépe promítnout dlouhodobé strategické cíle sdělení. Například vnitrostátní rámce politiky pro čistá paliva a jejich infrastrukturu, které mají členské státy podle návrhu směrnice vytvořit, by měly zahrnovat všechny zdroje energie, které jsou ve sdělení považovány za důležité, např. biopaliva. |
| --- | --- |

1.7

EHSV se proto domnívá, že by se do návrhu směrnice měly lépe promítnout dlouhodobé strategické cíle sdělení. Například vnitrostátní rámce politiky pro čistá paliva a jejich infrastrukturu, které mají členské státy podle návrhu směrnice vytvořit, by měly zahrnovat všechny zdroje energie, které jsou ve sdělení považovány za důležité, např. biopaliva.

| 1.8 | V návrhu směrnice by se tedy měla stanovit skladba paliv na úrovni EU, která bude optimalizovaná z ekonomického a environmentálního hlediska a jejíž rozvoj a zavádění by bylo možné posílit koordinovanými vnitrostátními politikami. V tomto smyslu by se měly upravit články 3, 8 a 10 a příloha I návrhu směrnice. |
| --- | --- |

1.8

V návrhu směrnice by se tedy měla stanovit skladba paliv na úrovni EU, která bude optimalizovaná z ekonomického a environmentálního hlediska a jejíž rozvoj a zavádění by bylo možné posílit koordinovanými vnitrostátními politikami. V tomto smyslu by se měly upravit články 3, 8 a 10 a příloha I návrhu směrnice.

| 1.9 | EHSV se domnívá, že k zajištění veřejně přístupné infrastruktury pro dobíjení elektrických vozidel bude třeba veřejného financování, a to přinejmenším v počáteční fázi, dokud počet elektrických vozidel nedosáhne takové úrovně, kdy poplatky za dobíjení budou moci obstojně financovat investice. |
| --- | --- |

1.9

EHSV se domnívá, že k zajištění veřejně přístupné infrastruktury pro dobíjení elektrických vozidel bude třeba veřejného financování, a to přinejmenším v počáteční fázi, dokud počet elektrických vozidel nedosáhne takové úrovně, kdy poplatky za dobíjení budou moci obstojně financovat investice.

| 1.10 | EHSV zdůrazňuje, že je třeba zaručit hladký a schůdný přechod k nové skladbě zdrojů energie a že je důležité mít na paměti potenciál pro zlepšení dopadu fosilních paliv na životní prostředí. |
| --- | --- |

1.10

EHSV zdůrazňuje, že je třeba zaručit hladký a schůdný přechod k nové skladbě zdrojů energie a že je důležité mít na paměti potenciál pro zlepšení dopadu fosilních paliv na životní prostředí.

| 1.11 | EHSV poukazuje na nebezpečí, že bude zablokován vývoj nových, schůdnějších technických řešení pro různé druhy dopravy a skupiny uživatelů. Příkladem tohoto nebezpečí je silný závazek k používání LNG ve vodní dopravě, ačkoliv se rozvíjejí nové, levnější alternativy. Stejně tak se objevují nová uživatelsky zaměřená energetická řešení např. pro nákladní automobily, autobusy a jednostopá vozidla. |
| --- | --- |

1.11

EHSV poukazuje na nebezpečí, že bude zablokován vývoj nových, schůdnějších technických řešení pro různé druhy dopravy a skupiny uživatelů. Příkladem tohoto nebezpečí je silný závazek k používání LNG ve vodní dopravě, ačkoliv se rozvíjejí nové, levnější alternativy. Stejně tak se objevují nová uživatelsky zaměřená energetická řešení např. pro nákladní automobily, autobusy a jednostopá vozidla.

2.   Úvod – kontext politiky a prezentace sdělení a návrhu

| 2.1 | Strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění se ve svých stěžejních iniciativách „Evropa účinněji využívající zdroje“ a „Unie inovací“ zabývá změnou klimatu, energetikou, nedostatkem zdrojů a rovněž potřebou zvýšit konkurenceschopnost a zlepšit energetickou bezpečnost účinnějším využíváním zdrojů a energie. V oblasti dopravy žádá bílá kniha o dopravní politice z roku 2011 o snížení závislosti dopravy na ropě a stanovuje cíl snížit do roku 2050 emise skleníkových plynů v dopravě o 60 %. Mezi jejích deset cílů pro konkurenceschopný dopravní systém účinně využívající zdroje patří i vývoj a využívání nových a udržitelných paliv a pohonných systémů. Těmito cíli se z řady iniciativ uvedených v bílé knize zabývají iniciativy č. 24 (Technologický plán) a 26 (Regulační rámec pro inovační dopravu). Částečně nebo plně se těmito otázkami zabývají i sdělení a návrh směrnice. |
| --- | --- |

2.1

Strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění se ve svých stěžejních iniciativách „Evropa účinněji využívající zdroje“ a „Unie inovací“ zabývá změnou klimatu, energetikou, nedostatkem zdrojů a rovněž potřebou zvýšit konkurenceschopnost a zlepšit energetickou bezpečnost účinnějším využíváním zdrojů a energie. V oblasti dopravy žádá bílá kniha o dopravní politice z roku 2011 o snížení závislosti dopravy na ropě a stanovuje cíl snížit do roku 2050 emise skleníkových plynů v dopravě o 60 %. Mezi jejích deset cílů pro konkurenceschopný dopravní systém účinně využívající zdroje patří i vývoj a využívání nových a udržitelných paliv a pohonných systémů. Těmito cíli se z řady iniciativ uvedených v bílé knize zabývají iniciativy č. 24 (Technologický plán) a 26 (Regulační rámec pro inovační dopravu). Částečně nebo plně se těmito otázkami zabývají i sdělení a návrh směrnice.

| 2.2 | EHSV v několika stanoviscích žádal, aby Komise v nějaké iniciativě podpořila alternativní paliva a související infrastrukturu. Patří mezi ně:






  — | stanovisko k bílé knize o dopravní politice (2), v němž EHSV v odstavcích 4.19 a 4.20 zaujal kladný přístup k vývoji a využívání čistších a energeticky účinnějších pohonných systémů a podpořil iniciativu na podporu ekologických vozidel a strategii pro rozvoj čistých vozidel z roku 2010. V odstavci 4.30 uvítal pozornost, která se věnuje využívání elektrických vozidel a nezbytné infrastruktuře pro dobíjení, přičemž odkázal na stanovisko k tématu Cesta k širšímu využívání elektrických vozidel (3), kde důrazně podpořil opatření s tímto cílem, aby se snížily emise skleníkových plynů a závislost na dovozu ropy. Důležitost inteligentních technologií se rovněž projevila v možnosti využívat elektrická vozidla jako zdroje energie v energetické špičce; |
| --- | --- | --- |

2.2

EHSV v několika stanoviscích žádal, aby Komise v nějaké iniciativě podpořila alternativní paliva a související infrastrukturu. Patří mezi ně:

—

stanovisko k bílé knize o dopravní politice (2), v němž EHSV v odstavcích 4.19 a 4.20 zaujal kladný přístup k vývoji a využívání čistších a energeticky účinnějších pohonných systémů a podpořil iniciativu na podporu ekologických vozidel a strategii pro rozvoj čistých vozidel z roku 2010. V odstavci 4.30 uvítal pozornost, která se věnuje využívání elektrických vozidel a nezbytné infrastruktuře pro dobíjení, přičemž odkázal na stanovisko k tématu Cesta k širšímu využívání elektrických vozidel (3), kde důrazně podpořil opatření s tímto cílem, aby se snížily emise skleníkových plynů a závislost na dovozu ropy. Důležitost inteligentních technologií se rovněž projevila v možnosti využívat elektrická vozidla jako zdroje energie v energetické špičce;

| — | stanovisko týkající se obsahu síry v lodních palivech (4), v němž EHSV uvítal úmysl Komise zlepšit soulad prostřednictvím souboru nástrojů („toolbox“) zahrnujícího technologická opatření jako alternativní paliva (LNG) a pobřežní elektřina, která by vyžadovala investice soukromého i veřejného sektoru; |
| --- | --- |

—

stanovisko týkající se obsahu síry v lodních palivech (4), v němž EHSV uvítal úmysl Komise zlepšit soulad prostřednictvím souboru nástrojů („toolbox“) zahrnujícího technologická opatření jako alternativní paliva (LNG) a pobřežní elektřina, která by vyžadovala investice soukromého i veřejného sektoru;

| — | stanovisko k návrhu nových hlavních směrů pro transevropské dopravní sítě (5), v němž EHSV tvrdil, že je třeba zesílit požadavek na dostupnost alternativních čistých paliv, protože to bude nezbytnou podmínkou k propojení hlavních směrů TEN-T s budoucí strategií pro alternativní dopravní paliva. |
| --- | --- |

—

stanovisko k návrhu nových hlavních směrů pro transevropské dopravní sítě (5), v němž EHSV tvrdil, že je třeba zesílit požadavek na dostupnost alternativních čistých paliv, protože to bude nezbytnou podmínkou k propojení hlavních směrů TEN-T s budoucí strategií pro alternativní dopravní paliva.

| 2.3 | Balíček, který předložila Komise, se skládá z těchto součástí:






  — | sdělení, které popisuje východiska a cíle politiky a současné hlavní alternativy paliv a stanovuje prioritní oblasti dalšího zásahu EU; |
| --- | --- | --- |

2.3

Balíček, který předložila Komise, se skládá z těchto součástí:

—

sdělení, které popisuje východiska a cíle politiky a současné hlavní alternativy paliv a stanovuje prioritní oblasti dalšího zásahu EU;

| — | návrhu směrnice, jehož účelem je zajistit vybudování minimální infrastruktury pro alternativní paliva a zavedení společných unijních technických specifikací pro tuto infrastrukturu, aby se zaručila celounijní mobilita a úspory z rozsahu. |
| --- | --- |

—

návrhu směrnice, jehož účelem je zajistit vybudování minimální infrastruktury pro alternativní paliva a zavedení společných unijních technických specifikací pro tuto infrastrukturu, aby se zaručila celounijní mobilita a úspory z rozsahu.

| 2.4 | Paliva zahrnutá do sdělení jsou zemní plyn včetně biometanu (LNG, CNG, GTL), elektřina, biopaliva (kapalná) a vodík. Mají různé vlastnosti a používají je různí uživatelé. Sdělení stanovuje strategii pro všechny druhy dopravy. Tato strategie usiluje o vytvoření dlouhodobého rámce, kterým by se řídil technologický rozvoj a investice v oblasti využívání alternativních paliv, přičemž cílem je snížit závislost na ropě, zlepšit zabezpečení paliv a snížit emise. Opatření navržená ve strategii se týkají čtyř oblastí:






  — | Vybudovaná infrastruktura pro alternativní paliva by měla mít dostatečnou hustotu, aby se zajistily možnosti jejího využívání a mobilita v celé Evropě. Bude tak možné ve vyšší míře využívat vozidla a lodě na alternativní paliva, zejména elektřinu, vodík, CNG a LNG. S rozšířením na trhu se splatí náklady na vybudování nezbytné infrastruktury, které se odhadují na 10 miliard eur. Lze se vyhnout přímému veřejnému financování, pokud se využijí nástroje jako stavební povolení, koncese, předpisy o veřejných zakázkách, předpisy upravující přístup a poplatky a nefinanční pobídky. |
| --- | --- | --- |

2.4

Paliva zahrnutá do sdělení jsou zemní plyn včetně biometanu (LNG, CNG, GTL), elektřina, biopaliva (kapalná) a vodík. Mají různé vlastnosti a používají je různí uživatelé. Sdělení stanovuje strategii pro všechny druhy dopravy. Tato strategie usiluje o vytvoření dlouhodobého rámce, kterým by se řídil technologický rozvoj a investice v oblasti využívání alternativních paliv, přičemž cílem je snížit závislost na ropě, zlepšit zabezpečení paliv a snížit emise. Opatření navržená ve strategii se týkají čtyř oblastí:

—

Vybudovaná infrastruktura pro alternativní paliva by měla mít dostatečnou hustotu, aby se zajistily možnosti jejího využívání a mobilita v celé Evropě. Bude tak možné ve vyšší míře využívat vozidla a lodě na alternativní paliva, zejména elektřinu, vodík, CNG a LNG. S rozšířením na trhu se splatí náklady na vybudování nezbytné infrastruktury, které se odhadují na 10 miliard eur. Lze se vyhnout přímému veřejnému financování, pokud se využijí nástroje jako stavební povolení, koncese, předpisy o veřejných zakázkách, předpisy upravující přístup a poplatky a nefinanční pobídky.

| — | Jsou zapotřebí společné specifikace. Nejnutnější jsou u rozhraní mezi elektrickými vozidly a dobíjecími stanicemi, ale i u vodíku, CNG a LNG. |
| --- | --- |

—

Jsou zapotřebí společné specifikace. Nejnutnější jsou u rozhraní mezi elektrickými vozidly a dobíjecími stanicemi, ale i u vodíku, CNG a LNG.

| — | Zásadně důležitá je kladná reakce spotřebitelů. Prostředky k jejímu získání sahají od nefinančních opatření (přednostní přístup pro elektrická vozidla a informační kampaně) k finančním pobídkám. |
| --- | --- |

—

Zásadně důležitá je kladná reakce spotřebitelů. Prostředky k jejímu získání sahají od nefinančních opatření (přednostní přístup pro elektrická vozidla a informační kampaně) k finančním pobídkám.

| — | K technologickému rozvoji se bude přistupovat následovně: a) V rámci programu Horizont 2020 bude k dispozici financování výzkumných, demonstračních nebo tržně orientovaných projektů zaměřených na alternativní paliva pro všechny druhy dopravy. b) V rámci strategického plánu pro dopravní technologie (COM(2012) 501 final) budou vytyčeny plány postupu. c) Měla by být dále rozvíjena partnerství veřejného a soukromého sektoru a měla by se dále využít partnerství jako např. iniciativa pro inteligentní města a obce (COM(2012) 4701 final). d) Mezi specifické projekty patří evropská iniciativa pro průmyslovou bioenergii v rámci strategického plánu pro energetické technologie a ve Společném výzkumném středisku EU se plánují nová výzkumná zařízení zaměřená na vozidla s elektrickým pohonem a interoperabilitu inteligentní sítě. |
| --- | --- |

—

K technologickému rozvoji se bude přistupovat následovně: a) V rámci programu Horizont 2020 bude k dispozici financování výzkumných, demonstračních nebo tržně orientovaných projektů zaměřených na alternativní paliva pro všechny druhy dopravy. b) V rámci strategického plánu pro dopravní technologie (COM(2012) 501 final) budou vytyčeny plány postupu. c) Měla by být dále rozvíjena partnerství veřejného a soukromého sektoru a měla by se dále využít partnerství jako např. iniciativa pro inteligentní města a obce (COM(2012) 4701 final). d) Mezi specifické projekty patří evropská iniciativa pro průmyslovou bioenergii v rámci strategického plánu pro energetické technologie a ve Společném výzkumném středisku EU se plánují nová výzkumná zařízení zaměřená na vozidla s elektrickým pohonem a interoperabilitu inteligentní sítě.

| 2.5 | Návrh směrnice se zaměřuje na infrastrukturu pro alternativní paliva, vytvoření společných technických specifikací a na informace pro spotřebitele. Ukládá však také členským státům, aby přijaly vnitrostátní rámec politiky pro tržní rozvoj alternativních paliv a jejich infrastruktury. Tento rámec má zahrnovat požadavek na informování, politická a regulační opatření na podporu budování infrastruktury, podpůrná opatření, výzkum a stanovení cílů a spolupráci s jinými členskými státy, s cílem a) zajistit mezinárodní soulad infrastruktury, b) umožnit cesty do celé EU. |
| --- | --- |

2.5

Návrh směrnice se zaměřuje na infrastrukturu pro alternativní paliva, vytvoření společných technických specifikací a na informace pro spotřebitele. Ukládá však také členským státům, aby přijaly vnitrostátní rámec politiky pro tržní rozvoj alternativních paliv a jejich infrastruktury. Tento rámec má zahrnovat požadavek na informování, politická a regulační opatření na podporu budování infrastruktury, podpůrná opatření, výzkum a stanovení cílů a spolupráci s jinými členskými státy, s cílem a) zajistit mezinárodní soulad infrastruktury, b) umožnit cesty do celé EU.

| 2.6 | Zároveň se sdělením a návrhem směrnice zveřejnila Komise rovněž pracovní dokument, v němž je stanoven akční plán na vypracování komplexního rámce EU pro LNG ve vodní dopravě. Komise plánuje, že ve spolupráci s EMSA navrhne do konce roku 2014 obsáhlý soubor pravidel, norem a pokynů pro dodávání a doplňování LNG a jeho používání ve vodní dopravě. |
| --- | --- |

2.6

Zároveň se sdělením a návrhem směrnice zveřejnila Komise rovněž pracovní dokument, v němž je stanoven akční plán na vypracování komplexního rámce EU pro LNG ve vodní dopravě. Komise plánuje, že ve spolupráci s EMSA navrhne do konce roku 2014 obsáhlý soubor pravidel, norem a pokynů pro dodávání a doplňování LNG a jeho používání ve vodní dopravě.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Jak již bylo uvedeno výše, EHSV se otázkami potřeby alternativních paliv v dopravě a naléhavého vybudování odpovídající infrastruktury pro spolehlivý systém čerpání paliva či dobíjení baterií, který podpoří přeshraniční mobilitu, zabýval již několikrát. Zdůraznil také, že je potřeba přijmout další opatření na podporu rozšíření elektrických vozidel na trhu a opatření, která členským státům poskytnou dostatečnou autonomii při provádění této politiky. EHSV proto tuto iniciativu vítá. |
| --- | --- |

3.1

Jak již bylo uvedeno výše, EHSV se otázkami potřeby alternativních paliv v dopravě a naléhavého vybudování odpovídající infrastruktury pro spolehlivý systém čerpání paliva či dobíjení baterií, který podpoří přeshraniční mobilitu, zabýval již několikrát. Zdůraznil také, že je potřeba přijmout další opatření na podporu rozšíření elektrických vozidel na trhu a opatření, která členským státům poskytnou dostatečnou autonomii při provádění této politiky. EHSV proto tuto iniciativu vítá.

| 3.2 | EHSV podporuje přístup navržený ve sdělení a převzatý do návrhu směrnice, tedy uložit členským státům, aby přijaly vnitrostátní rámce politiky pro tržní rozvoj alternativních paliv, které budou splňovat určitý počet minimálních požadavků. Tyto rámce budou podléhat systému oznamování a vyhodnocování spravovanému Komisí. |
| --- | --- |

3.2

EHSV podporuje přístup navržený ve sdělení a převzatý do návrhu směrnice, tedy uložit členským státům, aby přijaly vnitrostátní rámce politiky pro tržní rozvoj alternativních paliv, které budou splňovat určitý počet minimálních požadavků. Tyto rámce budou podléhat systému oznamování a vyhodnocování spravovanému Komisí.

| 3.3 | EHSV zejména souhlasí se zaměřením na infrastrukturu pro čerpání paliva nebo dobíjení baterií jako prostředek šíření vozidel a lodí na alternativní paliva na trhu. Obecně se, zdá se, přijímá, že jsou tato opatření důležitá pro vybudování důvěry uživatelů v alternativní paliva, která je zásadní pro úspěch na trhu. |
| --- | --- |

3.3

EHSV zejména souhlasí se zaměřením na infrastrukturu pro čerpání paliva nebo dobíjení baterií jako prostředek šíření vozidel a lodí na alternativní paliva na trhu. Obecně se, zdá se, přijímá, že jsou tato opatření důležitá pro vybudování důvěry uživatelů v alternativní paliva, která je zásadní pro úspěch na trhu.

| 3.4 | EHSV rovněž vítá zavedení technických norem EU pro infrastrukturu pro čerpání paliva nebo dobíjení baterií. Toto opatření je rozhodujícím faktorem pro vzbuzení důvěry v alternativní paliva jakožto schůdné alternativy pro přeshraniční dopravu. EHSV předpokládá, že Komise využije své pravomoci, kterou jí dává návrh směrnice, a to přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o aktualizaci technických specifikací, aby zaručila, že tyto specifikace budou vždy v souladu se specifikacemi platnými na světovém trhu. |
| --- | --- |

3.4

EHSV rovněž vítá zavedení technických norem EU pro infrastrukturu pro čerpání paliva nebo dobíjení baterií. Toto opatření je rozhodujícím faktorem pro vzbuzení důvěry v alternativní paliva jakožto schůdné alternativy pro přeshraniční dopravu. EHSV předpokládá, že Komise využije své pravomoci, kterou jí dává návrh směrnice, a to přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o aktualizaci technických specifikací, aby zaručila, že tyto specifikace budou vždy v souladu se specifikacemi platnými na světovém trhu.

| 3.5 | EHSV zaznamenává, že návrh směrnice ukládá členským státům, aby přijaly vnitrostátní rámec politiky pro alternativní paliva. Čl. 3 odst. 3 však členským států zjevně umožňuje, aby některá paliva z této politiky vynechaly, a požadavky na infrastrukturu stanovené v článcích 4 až 6 pokrývají pouze dodávky elektřiny, vodíku a zemního plynu. Naproti tomu požadavek na informování spotřebitelů obsažený v článku 7 zjevně pokrývá všechna alternativní paliva na trhu. Ze sdělení rovněž vyplývá, že alespoň vzhledem k současné situaci (když vezmeme v úvahu minimální kvóty pro biopaliva v budoucí skladbě zdrojů energie) budou důležitým prvkem budoucí skladby zdrojů energie zejména tzv. vyspělá biopaliva. EHSV se proto domnívá, že by se v článku 3 legislativního návrhu měl uvést základní soubor alternativních paliv, jejž musí vnitrostátní rámce politiky zahrnovat. |
| --- | --- |

3.5

EHSV zaznamenává, že návrh směrnice ukládá členským státům, aby přijaly vnitrostátní rámec politiky pro alternativní paliva. Čl. 3 odst. 3 však členským států zjevně umožňuje, aby některá paliva z této politiky vynechaly, a požadavky na infrastrukturu stanovené v článcích 4 až 6 pokrývají pouze dodávky elektřiny, vodíku a zemního plynu. Naproti tomu požadavek na informování spotřebitelů obsažený v článku 7 zjevně pokrývá všechna alternativní paliva na trhu. Ze sdělení rovněž vyplývá, že alespoň vzhledem k současné situaci (když vezmeme v úvahu minimální kvóty pro biopaliva v budoucí skladbě zdrojů energie) budou důležitým prvkem budoucí skladby zdrojů energie zejména tzv. vyspělá biopaliva. EHSV se proto domnívá, že by se v článku 3 legislativního návrhu měl uvést základní soubor alternativních paliv, jejž musí vnitrostátní rámce politiky zahrnovat.

| 3.6 | Podle článku 3 návrhu směrnice mají členské státy posoudit přeshraniční kontinuitu pokrytí infrastrukturou pro alternativní paliva. Článek rovněž stanoví, že členské státy prostřednictvím konzultací nebo společných rámců politiky spolupracují s cílem zajistit, aby opatření, jimiž se směrnice provádí, byla soudržná a koordinovaná. Jediným způsobem, jak tento základní požadavek náležitě provést, je pravděpodobně mechanismus oznamování a vyhodnocování, stanovený v čl. 3 odst. 5 a 6. EHSV pochybuje, zda to bude stačit, a táže se, zda by nebylo vhodné zřídit stálou koordinační funkci podobnou koordinátorům určitých projektů TEN-T podle hlavních směrů TEN-T. |
| --- | --- |

3.6

Podle článku 3 návrhu směrnice mají členské státy posoudit přeshraniční kontinuitu pokrytí infrastrukturou pro alternativní paliva. Článek rovněž stanoví, že členské státy prostřednictvím konzultací nebo společných rámců politiky spolupracují s cílem zajistit, aby opatření, jimiž se směrnice provádí, byla soudržná a koordinovaná. Jediným způsobem, jak tento základní požadavek náležitě provést, je pravděpodobně mechanismus oznamování a vyhodnocování, stanovený v čl. 3 odst. 5 a 6. EHSV pochybuje, zda to bude stačit, a táže se, zda by nebylo vhodné zřídit stálou koordinační funkci podobnou koordinátorům určitých projektů TEN-T podle hlavních směrů TEN-T.

| 3.7 | Komise se zjevně domnívá, že infrastrukturu pro alternativní paliva lze financovat bez přímého veřejného financování, s výhradním využitím nástrojů politiky, jako jsou stavební povolení, koncese, předpisy o veřejných zakázkách, předpisy upravující přístup a poplatky a nefinanční pobídky. EHSV se domnívá, že tomu tak může být u neveřejných dobíjecích stanic pro elektrická vozidla, pochybuje však, že tato koncepce bude fungovat u veřejně přístupných dobíjecích stanic pro elektrická vozidla, jejichž komerční provoz je obecně považován za nemožný a veřejné financování za jediné reálné řešení, přinejmenším ve fázi výstavby. (Viz např. Fortschrittsbericht der Nationalen Plattform Elektromobilität (Dritter Bericht), část 5.5 – zpráva německého ministerstva dopravy z července 2012). |
| --- | --- |

3.7

Komise se zjevně domnívá, že infrastrukturu pro alternativní paliva lze financovat bez přímého veřejného financování, s výhradním využitím nástrojů politiky, jako jsou stavební povolení, koncese, předpisy o veřejných zakázkách, předpisy upravující přístup a poplatky a nefinanční pobídky. EHSV se domnívá, že tomu tak může být u neveřejných dobíjecích stanic pro elektrická vozidla, pochybuje však, že tato koncepce bude fungovat u veřejně přístupných dobíjecích stanic pro elektrická vozidla, jejichž komerční provoz je obecně považován za nemožný a veřejné financování za jediné reálné řešení, přinejmenším ve fázi výstavby. (Viz např. Fortschrittsbericht der Nationalen Plattform Elektromobilität (Dritter Bericht), část 5.5 – zpráva německého ministerstva dopravy z července 2012).

| 3.8 | Vzhledem k výši investičních nákladů a nejistotě trhů se EHSV domnívá, že bude v dlouhodobém horizontu obecně potřeba financovat infrastrukturu pro čerpání či dobíjení alternativních paliv z veřejných prostředků. EHSV je tedy toho názoru, že je třeba přehodnotit postoj k této záležitosti uvedený ve sdělení. Tyto potřeby financování byly zohledněny v právě vydaných pokynech týkajících se finančních pobídek pro ekologická a energeticky účinná vozidla (SWD (2013)27) a měly by se rovněž vzít v úvahu při stanovování priorit, např. pro financování TEN-T. |
| --- | --- |

3.8

Vzhledem k výši investičních nákladů a nejistotě trhů se EHSV domnívá, že bude v dlouhodobém horizontu obecně potřeba financovat infrastrukturu pro čerpání či dobíjení alternativních paliv z veřejných prostředků. EHSV je tedy toho názoru, že je třeba přehodnotit postoj k této záležitosti uvedený ve sdělení. Tyto potřeby financování byly zohledněny v právě vydaných pokynech týkajících se finančních pobídek pro ekologická a energeticky účinná vozidla (SWD (2013)27) a měly by se rovněž vzít v úvahu při stanovování priorit, např. pro financování TEN-T.

| 3.9 | EHSV rovněž zpochybňuje počet dobíjecích stanic stanovený v příloze II návrhu pro jednotlivé členské státy na rok 2020. Pro ilustraci uveďme příklad Německa, kde má být 1 500 000 dobíjecích stanic, z nichž 150 000 veřejně přístupných. Zpráva o provádění německého programu elektromobility uvedená v odstavci 3.7 předpokládá na zhruba stejný počet automobilů celkem něco málo pod 1 milion dobíjecích stanic. 150 000 těchto dobíjecích stanic má být veřejně přístupných, nad 50 % z nich však visí otazník. EHSV proto navrhuje, aby se cílové hodnoty uvedené v příloze II přehodnotily a aby byl navržen jednoduchý mechanismus přezkumu předpokládaných hodnot uvedených v příloze II. |
| --- | --- |

3.9

EHSV rovněž zpochybňuje počet dobíjecích stanic stanovený v příloze II návrhu pro jednotlivé členské státy na rok 2020. Pro ilustraci uveďme příklad Německa, kde má být 1 500 000 dobíjecích stanic, z nichž 150 000 veřejně přístupných. Zpráva o provádění německého programu elektromobility uvedená v odstavci 3.7 předpokládá na zhruba stejný počet automobilů celkem něco málo pod 1 milion dobíjecích stanic. 150 000 těchto dobíjecích stanic má být veřejně přístupných, nad 50 % z nich však visí otazník. EHSV proto navrhuje, aby se cílové hodnoty uvedené v příloze II přehodnotily a aby byl navržen jednoduchý mechanismus přezkumu předpokládaných hodnot uvedených v příloze II.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | EHSV zpochybňuje kritérium nákladové účinnosti u zařízení pro dodávky pobřežní elektřiny uvedené v čl. 4 odst. 4 návrhu směrnice. Není jasné, podle jakých kritérií účinnosti se mají náklady měřit. |
| --- | --- |

4.1

EHSV zpochybňuje kritérium nákladové účinnosti u zařízení pro dodávky pobřežní elektřiny uvedené v čl. 4 odst. 4 návrhu směrnice. Není jasné, podle jakých kritérií účinnosti se mají náklady měřit.

| 4.2 | EHSV vítá požadavek na vybavení všech veřejně přístupných dobíjecích stanic inteligentními měřicími systémy. Usnadní to budoucí rozvoj funkcí, jako je volba zelené energie pro dobíjení a dodávky elektřiny z vozidla v energetické špičce. EHSV se táže, zda by se o tomto požadavku nemohlo uvažovat i u neveřejných dobíjecích stanic. |
| --- | --- |

4.2

EHSV vítá požadavek na vybavení všech veřejně přístupných dobíjecích stanic inteligentními měřicími systémy. Usnadní to budoucí rozvoj funkcí, jako je volba zelené energie pro dobíjení a dodávky elektřiny z vozidla v energetické špičce. EHSV se táže, zda by se o tomto požadavku nemohlo uvažovat i u neveřejných dobíjecích stanic.

| 4.3 | EHSV pochybuje, že ustanovení čl. 4 odst. 8 návrhu směrnice budou stačit k zajištění práva na roaming při používání elektrického vozidla při přeshraničních cestách. EHSV se domnívá, že by se mělo vážně uvažovat o možnosti uložit členským státům povinnost zajistit využívání roamingu v rámci EU za příznivé ceny. |
| --- | --- |

4.3

EHSV pochybuje, že ustanovení čl. 4 odst. 8 návrhu směrnice budou stačit k zajištění práva na roaming při používání elektrického vozidla při přeshraničních cestách. EHSV se domnívá, že by se mělo vážně uvažovat o možnosti uložit členským státům povinnost zajistit využívání roamingu v rámci EU za příznivé ceny.

| 4.4 | Při srovnání čl. 6 odst. 1 a 2 s odst. 4 stejného článku se EHSV táže, zda je plánovaná lhůta pro dostupnost technických specifikací pro LNG, stanovená v bodě 3.1 přílohy III, „do roku 2014“ skutečně vyhovující vzhledem k tomu, že pravidlo 0,1 % obsahu síry v lodních palivech začne v kontrolních oblastech emisí síry platit 1. ledna 2015. Na skutečné provedení práce, natož pro stanovení podmínek financování, je tak příliš krátká doba. EHSV proto navrhuje přijmout opatření, jimiž se zaručí, že přístavy, majitelé lodí a jejich provozovatelé budou moci včas využít možnosti přizpůsobit se 0,1 % požadavku používáním LNG, aniž by riskovali nesoulad s pravidly EU podle směrnice 1999/32/ES ve znění směrnice 2012/22/EU (čl. 4 odst. 4). |
| --- | --- |

4.4

Při srovnání čl. 6 odst. 1 a 2 s odst. 4 stejného článku se EHSV táže, zda je plánovaná lhůta pro dostupnost technických specifikací pro LNG, stanovená v bodě 3.1 přílohy III, „do roku 2014“ skutečně vyhovující vzhledem k tomu, že pravidlo 0,1 % obsahu síry v lodních palivech začne v kontrolních oblastech emisí síry platit 1. ledna 2015. Na skutečné provedení práce, natož pro stanovení podmínek financování, je tak příliš krátká doba. EHSV proto navrhuje přijmout opatření, jimiž se zaručí, že přístavy, majitelé lodí a jejich provozovatelé budou moci včas využít možnosti přizpůsobit se 0,1 % požadavku používáním LNG, aniž by riskovali nesoulad s pravidly EU podle směrnice 1999/32/ES ve znění směrnice 2012/22/EU (čl. 4 odst. 4).

| 4.5 | EHSV by uvítal, kdyby v návrhu směrnice, třeba v článku 3, byla uvedena potřeba nalézt vhodná řešení k zaručení dostupnosti odpovídající infrastruktury v řídce osídlených oblastech, kde může být zvláště obtížné získat finanční prostředky bez veřejné podpory, i po skončení období rozběhu. |
| --- | --- |

4.5

EHSV by uvítal, kdyby v návrhu směrnice, třeba v článku 3, byla uvedena potřeba nalézt vhodná řešení k zaručení dostupnosti odpovídající infrastruktury v řídce osídlených oblastech, kde může být zvláště obtížné získat finanční prostředky bez veřejné podpory, i po skončení období rozběhu.

| 4.6 | EHSV poukazuje na to, že LNG jako takový je sice možné získávat z fosilních paliv nebo biopaliv, z pracovního dokumentu (část 1, poslední odstavec) však vyplývá, že typ, s nímž se počítá pro použití v námořní dopravě, je v současnosti zjevně fosilního původu, přestože má velmi dobré parametry, co se týče vlivu na životní prostředí. EHSV doufá, že bude vyvinuto úsilí o podporu využívání jiných typů LNG nebo jiných pohonných systémů. Případně přechodný charakter řešení spočívajícího ve využívání LNG znovu zpochybňuje vysoký závazek návrhu ohledně zařízení souvisejících s používáním LNG. |
| --- | --- |

4.6

EHSV poukazuje na to, že LNG jako takový je sice možné získávat z fosilních paliv nebo biopaliv, z pracovního dokumentu (část 1, poslední odstavec) však vyplývá, že typ, s nímž se počítá pro použití v námořní dopravě, je v současnosti zjevně fosilního původu, přestože má velmi dobré parametry, co se týče vlivu na životní prostředí. EHSV doufá, že bude vyvinuto úsilí o podporu využívání jiných typů LNG nebo jiných pohonných systémů. Případně přechodný charakter řešení spočívajícího ve využívání LNG znovu zpochybňuje vysoký závazek návrhu ohledně zařízení souvisejících s používáním LNG.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Sdělení Čisté zdroje energie pro dopravu: Evropská strategie pro alternativní paliva, návrh směrnice o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva a doprovodný pracovní dokument útvarů Komise týkající se LNG v námořní dopravě.

1

(2)  Stanovisko EHSV k bílé knize Plán jednotného evropského dopravního prostoru, Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 146.

2

(3)  Viz stanovisko EHSV k tématu Cesta k širšímu využívání elektrických vozidel, Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 47.

3

(4)  Stanovisko EHSV Obsah síry v lodních palivech, Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 70.

4

(5)  Stanovisko EHSV k hlavním směrům pro transevropské dopravní sítě, Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 130.

5

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/116 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/116

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupnosti internetových stránek subjektů veřejného sektoru

COM(2012) 721 final – 2012/0340 (COD)

2013/C 271/22

Zpravodaj: pan Ask Løvbjerg ABILDGAARD

Dne 10. prosince 2012 se Evropský parlament a dne 18. prosince 2012 Rada rozhodly, v souladu s čl. 114 odst. 1 a článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupnosti internetových stránek subjektů veřejného sektoru

COM(2012) 721 final – 2012/0340 (COD).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 30. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 148 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Všeobecné připomínky a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá iniciativu Evropské komise. Význam návrhu je nezpochybnitelný a odráží snahu sloužit občanům i poskytovatelům internetových služeb v EU tím, že se usnadní vytvoření vnitřního trhu přístupnosti internetových stránek. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá iniciativu Evropské komise. Význam návrhu je nezpochybnitelný a odráží snahu sloužit občanům i poskytovatelům internetových služeb v EU tím, že se usnadní vytvoření vnitřního trhu přístupnosti internetových stránek.

| 1.2 | EHSV má však vážné obavy, pokud jde o přiměřenost navrhovaných prostředků k dosažení tohoto cíle. Je zapotřebí účinný právní nástroj, který zabrání tomu, aby rozpočtová omezení, jež jsou důsledkem současné hospodářské krize, byla využívána členskými státy jako zdůvodnění případného selhání při provádění směrnice. |
| --- | --- |

1.2

EHSV má však vážné obavy, pokud jde o přiměřenost navrhovaných prostředků k dosažení tohoto cíle. Je zapotřebí účinný právní nástroj, který zabrání tomu, aby rozpočtová omezení, jež jsou důsledkem současné hospodářské krize, byla využívána členskými státy jako zdůvodnění případného selhání při provádění směrnice.

| 1.3 | Oblast působnosti směrnice je omezená, což snižuje okruh kategorií internetových stránek veřejných subjektů, jež splňují požadavky směrnice. Důsledkem může být chybějící přístup k základním službám poskytovaným prostřednictvím internetových stránek, jež nespadají do oblasti působnosti směrnice. |
| --- | --- |

1.3

Oblast působnosti směrnice je omezená, což snižuje okruh kategorií internetových stránek veřejných subjektů, jež splňují požadavky směrnice. Důsledkem může být chybějící přístup k základním službám poskytovaným prostřednictvím internetových stránek, jež nespadají do oblasti působnosti směrnice.

| 1.4 | Rozšíření oblasti působnosti směrnice na všechny internetové stránky veřejného sektoru by navíc bylo nezbytnou podmínkou pro získání kritického objemu potřebného pro vytvoření evropského trhu pro přístupné internetové služby, a tudíž i pro vytvoření celosvětově konkurenceschopného odvětví pro přístupnost internetových stránek, což by potenciálně mohlo představovat nové evropské pracovní příležitosti pro lidi se zdravotním postižením či bez něj. |
| --- | --- |

1.4

Rozšíření oblasti působnosti směrnice na všechny internetové stránky veřejného sektoru by navíc bylo nezbytnou podmínkou pro získání kritického objemu potřebného pro vytvoření evropského trhu pro přístupné internetové služby, a tudíž i pro vytvoření celosvětově konkurenceschopného odvětví pro přístupnost internetových stránek, což by potenciálně mohlo představovat nové evropské pracovní příležitosti pro lidi se zdravotním postižením či bez něj.

| 1.5 | EHSV proto důrazně doporučuje rozšířit oblast působnosti směrnice, aby byly postupně pokryty všechny internetové stránky veřejných subjektů, s tím, že bude dodržováno vše, co se týká veřejného pořádku, bezpečnosti a zdraví a ochrany všech osobních údajů (1). EHSV dále Evropské komisi doporučuje, aby navrhla nařízení, které vztáhne povinnosti uvedené ve směrnici rovněž na orgány a instituce EU. |
| --- | --- |

1.5

EHSV proto důrazně doporučuje rozšířit oblast působnosti směrnice, aby byly postupně pokryty všechny internetové stránky veřejných subjektů, s tím, že bude dodržováno vše, co se týká veřejného pořádku, bezpečnosti a zdraví a ochrany všech osobních údajů (1). EHSV dále Evropské komisi doporučuje, aby navrhla nařízení, které vztáhne povinnosti uvedené ve směrnici rovněž na orgány a instituce EU.

| 1.6 | EHSV dále důrazně doporučuje řadu doprovodných opatření, jako je zvyšování povědomí, programy odborné přípravy zaměřené na přístupnost internetových stránek, jmenování koordinátorů pro přístupnost internetových stránek v rámci velkých subjektů veřejného sektoru a možnost občanů hlásit informace o přístupnosti internetových stránek veřejných subjektů, s cílem usnadnit provádění směrnice. Sociální partneři musí v těchto záležitostech hrát proaktivnější úlohu. |
| --- | --- |

1.6

EHSV dále důrazně doporučuje řadu doprovodných opatření, jako je zvyšování povědomí, programy odborné přípravy zaměřené na přístupnost internetových stránek, jmenování koordinátorů pro přístupnost internetových stránek v rámci velkých subjektů veřejného sektoru a možnost občanů hlásit informace o přístupnosti internetových stránek veřejných subjektů, s cílem usnadnit provádění směrnice. Sociální partneři musí v těchto záležitostech hrát proaktivnější úlohu.

| 1.7 | EHSV doporučuje Evropské komisi, aby důkladně posoudila dopad směrnice na zaměstnanost v soukromém i veřejném sektoru, zejména pokud jde o čistý dopad na práci, vytváření kvalitních pracovních míst a potenciální pracovní příležitosti pro osoby se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

1.7

EHSV doporučuje Evropské komisi, aby důkladně posoudila dopad směrnice na zaměstnanost v soukromém i veřejném sektoru, zejména pokud jde o čistý dopad na práci, vytváření kvalitních pracovních míst a potenciální pracovní příležitosti pro osoby se zdravotním postižením.

| 1.8 | EHSV vyzývá evropské normalizační orgány, aby včas přijaly příslušnou evropskou normu, na kterou směrnice odkazuje, s cílem usnadnit bezproblémové provádění této směrnice. Zároveň by přijímání evropské normy nemělo způsobit prodlevu z hlediska provádění, neboť nedílnou součástí směrnice Evropské komise je i plně postačující dočasná právní úprava. |
| --- | --- |

1.8

EHSV vyzývá evropské normalizační orgány, aby včas přijaly příslušnou evropskou normu, na kterou směrnice odkazuje, s cílem usnadnit bezproblémové provádění této směrnice. Zároveň by přijímání evropské normy nemělo způsobit prodlevu z hlediska provádění, neboť nedílnou součástí směrnice Evropské komise je i plně postačující dočasná právní úprava.

2.   Souvislosti

| 2.1 | Přístupností internetových stránek se zabývá mnoho politických iniciativ na evropské úrovni: Evropská strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020 (přístupnost IKT), Akční plán „eGovernment“ na období 2011–2015 (inkluzivní a přístupné služby elektronické správy) a Digitální agenda pro Evropu (Komise navrhuje, aby internetové stránky veřejného sektoru byly plně přístupné do roku 2015). |
| --- | --- |

2.1

Přístupností internetových stránek se zabývá mnoho politických iniciativ na evropské úrovni: Evropská strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020 (přístupnost IKT), Akční plán „eGovernment“ na období 2011–2015 (inkluzivní a přístupné služby elektronické správy) a Digitální agenda pro Evropu (Komise navrhuje, aby internetové stránky veřejného sektoru byly plně přístupné do roku 2015).

| 2.2 | V roce 2006 se členské státy EU rovněž zavázaly zlepšit přístupnost veřejných internetových stránek, a to v takzvaném prohlášení z Rigy. Dosud však nedokázaly tyto závazky uspokojivě splnit. Tato skutečnost představuje důležitou součást pozadí návrhu směrnice Evropské komise. |
| --- | --- |

2.2

V roce 2006 se členské státy EU rovněž zavázaly zlepšit přístupnost veřejných internetových stránek, a to v takzvaném prohlášení z Rigy. Dosud však nedokázaly tyto závazky uspokojivě splnit. Tato skutečnost představuje důležitou součást pozadí návrhu směrnice Evropské komise.

| 2.3 | Cílem návrhu směrnice o přístupnosti internetových stránek subjektů veřejného sektoru je pomoci členským státům při plnění jejich vnitrostátních závazků v oblasti přístupnosti internetových stránek a podpořit tak zvláště závazek členských států vyplývající z ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením vztahující se na internetové stránky institucí veřejného sektoru. Podle článku 9 úmluvy jsou členské státy a EU povinny přijmout vhodná opatření k zajištění přístupu osob se zdravotním postižením na rovnoprávném základě s ostatními mimo jiné k informačním a komunikačním technologiím, včetně internetu. |
| --- | --- |

2.3

Cílem návrhu směrnice o přístupnosti internetových stránek subjektů veřejného sektoru je pomoci členským státům při plnění jejich vnitrostátních závazků v oblasti přístupnosti internetových stránek a podpořit tak zvláště závazek členských států vyplývající z ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením vztahující se na internetové stránky institucí veřejného sektoru. Podle článku 9 úmluvy jsou členské státy a EU povinny přijmout vhodná opatření k zajištění přístupu osob se zdravotním postižením na rovnoprávném základě s ostatními mimo jiné k informačním a komunikačním technologiím, včetně internetu.

| 2.4 | Neexistence harmonizovaných přístupů k přístupnosti internetových stránek vytváří překážky na vnitřním trhu. Vzhledem k tomu, že prozatím je přístupných méně než 10 % internetových stránek, existuje zde významný potenciál růstu evropského trhu přístupnosti internetových stránek a harmonizace přístupů by mohla pomoci k ukončení stávající roztříštěnosti a nedostatku důvěry v tento trh.
  Přístupnost internetových stránek je proto oblast, v rámci které by vnitřní trh mohl sloužit evropským občanům v mnohem větší míře, než je tomu dnes. Právní předpisy upravující tuto problematiku zároveň mohly usnadnit vytvoření skutečného evropského trhu přístupnosti internetových stránek, čímž by se otevřely trhy v členských státech, kde riziko právní nejistoty brání tvůrcům internetových stránek v provozování jejich činnosti. |
| --- | --- |

2.4

Neexistence harmonizovaných přístupů k přístupnosti internetových stránek vytváří překážky na vnitřním trhu. Vzhledem k tomu, že prozatím je přístupných méně než 10 % internetových stránek, existuje zde významný potenciál růstu evropského trhu přístupnosti internetových stránek a harmonizace přístupů by mohla pomoci k ukončení stávající roztříštěnosti a nedostatku důvěry v tento trh.

Přístupnost internetových stránek je proto oblast, v rámci které by vnitřní trh mohl sloužit evropským občanům v mnohem větší míře, než je tomu dnes. Právní předpisy upravující tuto problematiku zároveň mohly usnadnit vytvoření skutečného evropského trhu přístupnosti internetových stránek, čímž by se otevřely trhy v členských státech, kde riziko právní nejistoty brání tvůrcům internetových stránek v provozování jejich činnosti.

| 2.5 | Jednotný přístup k přístupnosti internetových stránek v rámci celé EU by v konečném důsledku snížil náklady společností zabývajících se tvorbou internetových stránek a tudíž i náklady veřejných subjektů, jimž tyto společnosti poskytují své služby. |
| --- | --- |

2.5

Jednotný přístup k přístupnosti internetových stránek v rámci celé EU by v konečném důsledku snížil náklady společností zabývajících se tvorbou internetových stránek a tudíž i náklady veřejných subjektů, jimž tyto společnosti poskytují své služby.

| 2.6 | Dále je důležité zdůraznit, že veřejné subjekty a mnoho dalších institucí s velkým významem pro občany poskytují základní informace a služby prostřednictvím internetových stránek. Proto by občané, včetně osob se zdravotním postižením, osob s funkčními poruchami, dětí, seniorů a dalších osob, měli mít k těmto stránkám a jejich funkcím přístup. Tento požadavek se vztahuje jak na technická nastavení (verze textu, možnost změnit velikost písmen, změna kontrastu, možnost přístupu k internetovým stránkám s jiným internetovým prohlížečem a s pomocí programů usnadňujících přístup), tak na takové aspekty, jako je srozumitelnost používaného jazyka. Počet internetových stránek zajišťujících služby elektronické veřejné správy a internetových stránek veřejného sektoru obecně rychle roste. Přístup k informacím a službám poskytovaným prostřednictvím internetových stránek bude v budoucnu hrát významnou roli při uplatňování základních práv občanů, mimo jiné pokud jde o přístup k zaměstnání. |
| --- | --- |

2.6

Dále je důležité zdůraznit, že veřejné subjekty a mnoho dalších institucí s velkým významem pro občany poskytují základní informace a služby prostřednictvím internetových stránek. Proto by občané, včetně osob se zdravotním postižením, osob s funkčními poruchami, dětí, seniorů a dalších osob, měli mít k těmto stránkám a jejich funkcím přístup. Tento požadavek se vztahuje jak na technická nastavení (verze textu, možnost změnit velikost písmen, změna kontrastu, možnost přístupu k internetovým stránkám s jiným internetovým prohlížečem a s pomocí programů usnadňujících přístup), tak na takové aspekty, jako je srozumitelnost používaného jazyka. Počet internetových stránek zajišťujících služby elektronické veřejné správy a internetových stránek veřejného sektoru obecně rychle roste. Přístup k informacím a službám poskytovaným prostřednictvím internetových stránek bude v budoucnu hrát významnou roli při uplatňování základních práv občanů, mimo jiné pokud jde o přístup k zaměstnání.

| 2.7 | Návrh je rovněž relevantní z hlediska usnadnění začlenění do informační společnosti, neboť přístupnost internetových stránek je nástroj, jehož cílem je začlenit osoby se zdravotním postižením do společnosti a umožnit všem občanům přístup ke službám poskytovaným prostřednictvím internetových stránek. |
| --- | --- |

2.7

Návrh je rovněž relevantní z hlediska usnadnění začlenění do informační společnosti, neboť přístupnost internetových stránek je nástroj, jehož cílem je začlenit osoby se zdravotním postižením do společnosti a umožnit všem občanům přístup ke službám poskytovaným prostřednictvím internetových stránek.

| 2.8 | EHSV má za to, že přístupnost je třeba chápat jako nedílnou součást zásady rovnosti občanů. Z toho důvodu musí být přístupnost internetových stránek opatřením založeným na rovnosti. Kromě toho musí splňovat i některé další podmínky:






  — | rozšíření infrastruktur zajišťujících přístup všech k vysokorychlostnímu (širokopásmovému) internetovému připojení (2); |
| --- | --- | --- |

2.8

EHSV má za to, že přístupnost je třeba chápat jako nedílnou součást zásady rovnosti občanů. Z toho důvodu musí být přístupnost internetových stránek opatřením založeným na rovnosti. Kromě toho musí splňovat i některé další podmínky:

—

rozšíření infrastruktur zajišťujících přístup všech k vysokorychlostnímu (širokopásmovému) internetovému připojení (2);

| — | všichni občané musí mít možnost používat soukromé či veřejné terminály (hardware); |
| --- | --- |

—

všichni občané musí mít možnost používat soukromé či veřejné terminály (hardware);

| — | dostupnost programů (software) snadno pochopitelných pro celou veřejnost, které budou zaručovat jednoduché používání, a to i pro osoby, které jsou v situaci sociálního vyloučení (3). |
| --- | --- |

—

dostupnost programů (software) snadno pochopitelných pro celou veřejnost, které budou zaručovat jednoduché používání, a to i pro osoby, které jsou v situaci sociálního vyloučení (3).

3.   Přístup návrhu směrnice

| 3.1 | Cílem směrnice je sblížení právních a správních předpisů členských států o přístupnosti internetových stránek subjektů veřejného sektoru stanovením harmonizovaných požadavků. |
| --- | --- |

3.1

Cílem směrnice je sblížení právních a správních předpisů členských států o přístupnosti internetových stránek subjektů veřejného sektoru stanovením harmonizovaných požadavků.

| 3.2 | Návrh dále stanoví technická ustanovení, podle nichž musí členské státy zpřístupnit obsah určitých typů internetových stránek subjektů veřejného sektoru. Dotčené typy internetových stránek poskytují informace a služby, které jsou nezbytné pro zapojení občanů do ekonomiky (včetně trhu práce) a do společnosti obecně, jakož i pro požívání práv občanů EU. Kategorie příslušných internetových stránek jsou vytvořeny na základě srovnání v oblasti elektronické veřejné správy z roku 2001 (4) a jejich seznam je uveden v příloze směrnice. |
| --- | --- |

3.2

Návrh dále stanoví technická ustanovení, podle nichž musí členské státy zpřístupnit obsah určitých typů internetových stránek subjektů veřejného sektoru. Dotčené typy internetových stránek poskytují informace a služby, které jsou nezbytné pro zapojení občanů do ekonomiky (včetně trhu práce) a do společnosti obecně, jakož i pro požívání práv občanů EU. Kategorie příslušných internetových stránek jsou vytvořeny na základě srovnání v oblasti elektronické veřejné správy z roku 2001 (4) a jejich seznam je uveden v příloze směrnice.

4.   Připomínky a doporučení

4.1   Oblast působnosti

| 4.1.1 | Článek 1 vymezuje oblast působnosti směrnice a odkazuje na její přílohu, v níž je uveden seznam určitých typů internetových stránek vytvořených na základě srovnání v oblasti elektronické veřejné správy z roku 2001. Typy internetových stránek na tomto seznamu představují důležité internetové stránky. V seznamu dotčených internetových stránek však chybí služby, jež jsou předpokladem pro začlenění občanů do ekonomiky a do společnosti obecně. |
| --- | --- |

4.1.1

Článek 1 vymezuje oblast působnosti směrnice a odkazuje na její přílohu, v níž je uveden seznam určitých typů internetových stránek vytvořených na základě srovnání v oblasti elektronické veřejné správy z roku 2001. Typy internetových stránek na tomto seznamu představují důležité internetové stránky. V seznamu dotčených internetových stránek však chybí služby, jež jsou předpokladem pro začlenění občanů do ekonomiky a do společnosti obecně.

| 4.1.2 | Mezi klíčové sektory, jež nespadají do oblasti působnosti směrnice, patří například:






  — | péče o dítě; |
| --- | --- | --- |

4.1.2

Mezi klíčové sektory, jež nespadají do oblasti působnosti směrnice, patří například:

—

péče o dítě;

| — | základní vzdělávání; |
| --- | --- |

—

základní vzdělávání;

| — | střední vzdělávání; |
| --- | --- |

—

střední vzdělávání;

| — | všeobecné a místní volby; |
| --- | --- |

—

všeobecné a místní volby;

| — | veřejná doprava; |
| --- | --- |

—

veřejná doprava;

| — | kulturní činnost. |
| --- | --- |

—

kulturní činnost.

Tento seznam příkladů není vyčerpávající. Na internetové stránky subjektů veřejného sektoru poskytující informace a služby v těchto klíčových sektorech se směrnice výslovně nevztahuje.

| 4.1.3 | Evropská komise hovoří o takzvaném efektu přelévání pozitivních účinků, což je mechanismus, prostřednictvím kterého by směrnice měla dopad na internetové stránky veřejných subjektů, které výslovně nespadají do její oblasti působnosti. |
| --- | --- |

4.1.3

Evropská komise hovoří o takzvaném efektu přelévání pozitivních účinků, což je mechanismus, prostřednictvím kterého by směrnice měla dopad na internetové stránky veřejných subjektů, které výslovně nespadají do její oblasti působnosti.

| 4.1.4 | Tento koncept je založen na předpokladu, že subjekty veřejného sektoru zpřístupní internetové stránky spadající mimo oblast působnosti směrnice souběžně s těmi, jež jsou v ní výslovně uvedeny, případně krátce poté, neboť k tomuto procesu již v současné době dochází. Faktorem, jenž by mohl přispět k přelévání pozitivních účinků, jsou veřejné zakázky realizované v souladu s právními předpisy EU, přičemž by zadavatelé měli povinnost odkazovat ve svých technických požadavcích na evropské normy týkající se přístupnosti internetových stránek. Úloha tohoto faktoru závisí na politické vůli evropských tvůrců politik a vůli a schopnosti zadavatelů veřejných zakázek zabývat se otázkou přístupnosti internetových stránek. |
| --- | --- |

4.1.4

Tento koncept je založen na předpokladu, že subjekty veřejného sektoru zpřístupní internetové stránky spadající mimo oblast působnosti směrnice souběžně s těmi, jež jsou v ní výslovně uvedeny, případně krátce poté, neboť k tomuto procesu již v současné době dochází. Faktorem, jenž by mohl přispět k přelévání pozitivních účinků, jsou veřejné zakázky realizované v souladu s právními předpisy EU, přičemž by zadavatelé měli povinnost odkazovat ve svých technických požadavcích na evropské normy týkající se přístupnosti internetových stránek. Úloha tohoto faktoru závisí na politické vůli evropských tvůrců politik a vůli a schopnosti zadavatelů veřejných zakázek zabývat se otázkou přístupnosti internetových stránek.

| 4.1.5 | EHSV se však obává, že spolehlivost příčinných souvislostí, jež mají vést k přelévání pozitivních účinků, je slabá. Domnívá se, že funkčnost tohoto mechanismu nebyla zatím prokázána. EHSV proto vítá opatření uvedené ve směrnici, v rámci něhož jsou členské státy vyzvány k tomu, aby rozšířily požadavky na přístupnost internetových stránek také na jiné internetové stránky, než jsou stránky výslovně uvedené v příloze směrnice. Za daných okolností EHSV zůstává i nadále skeptický, pokud jde o přiměřenost tohoto opatření. |
| --- | --- |

4.1.5

EHSV se však obává, že spolehlivost příčinných souvislostí, jež mají vést k přelévání pozitivních účinků, je slabá. Domnívá se, že funkčnost tohoto mechanismu nebyla zatím prokázána. EHSV proto vítá opatření uvedené ve směrnici, v rámci něhož jsou členské státy vyzvány k tomu, aby rozšířily požadavky na přístupnost internetových stránek také na jiné internetové stránky, než jsou stránky výslovně uvedené v příloze směrnice. Za daných okolností EHSV zůstává i nadále skeptický, pokud jde o přiměřenost tohoto opatření.

| 4.1.6 | Srovnávací studie „Měření pokroku v přístupnosti internetových stránek v Evropě“ (2006–2008) ukázala jasnou souvislost mezi existencí právní úpravy v členských státech a stupněm přístupnosti internetových stránek. Účinek právní úpravy jako takové byl tedy prokázán. |
| --- | --- |

4.1.6

Srovnávací studie „Měření pokroku v přístupnosti internetových stránek v Evropě“ (2006–2008) ukázala jasnou souvislost mezi existencí právní úpravy v členských státech a stupněm přístupnosti internetových stránek. Účinek právní úpravy jako takové byl tedy prokázán.

| 4.1.7 | EHSV se obává, že Evropská komise vymezením oblasti působnosti směrnice na základě srovnávací studie z roku 2001 vyvolává rozpor mezi přístupem směrnice a situací, s níž se potýkají tvůrci internetových stránek, veřejné subjekty a občané v rychle se měnící informační a komunikační společnosti. Členské státy od té doby provedly přezkum svých strategií digitalizace veřejného sektoru a budou v tom pokračovat i nadále. |
| --- | --- |

4.1.7

EHSV se obává, že Evropská komise vymezením oblasti působnosti směrnice na základě srovnávací studie z roku 2001 vyvolává rozpor mezi přístupem směrnice a situací, s níž se potýkají tvůrci internetových stránek, veřejné subjekty a občané v rychle se měnící informační a komunikační společnosti. Členské státy od té doby provedly přezkum svých strategií digitalizace veřejného sektoru a budou v tom pokračovat i nadále.

| 4.1.8 | V důsledku toho budou občané závislí na přístupnosti internetových stránek vystaveni vážnému riziku částečného či plného vyloučení z využívání služeb a informací poskytovaných prostřednictvím internetových stránek, jež nespadají do poměrně úzké oblasti působnosti směrnice. EHSV je toho názoru, že tato situace by byla v rozporu se zásadou rovnosti občanů (články 20 a 21 Listiny základních práv). |
| --- | --- |

4.1.8

V důsledku toho budou občané závislí na přístupnosti internetových stránek vystaveni vážnému riziku částečného či plného vyloučení z využívání služeb a informací poskytovaných prostřednictvím internetových stránek, jež nespadají do poměrně úzké oblasti působnosti směrnice. EHSV je toho názoru, že tato situace by byla v rozporu se zásadou rovnosti občanů (články 20 a 21 Listiny základních práv).

| 4.1.9 | Pro veřejné subjekty to znamená, že se budou pohybovat v politickém prostředí s odlišnými závaznými právními požadavky pro různé typy internetových stránek. Hrozí tak, že provádění směrnice bude složitější, než je nutné. EHSV pro omezení této složitosti jako minimální opatření doporučuje, aby působnost směrnice pokrývala celou internetovou stránku, na níž je daná služba poskytována, a nikoli pouze službu jako takovou, a aby v ní celá internetová stránka byla výslovně uvedena. |
| --- | --- |

4.1.9

Pro veřejné subjekty to znamená, že se budou pohybovat v politickém prostředí s odlišnými závaznými právními požadavky pro různé typy internetových stránek. Hrozí tak, že provádění směrnice bude složitější, než je nutné. EHSV pro omezení této složitosti jako minimální opatření doporučuje, aby působnost směrnice pokrývala celou internetovou stránku, na níž je daná služba poskytována, a nikoli pouze službu jako takovou, a aby v ní celá internetová stránka byla výslovně uvedena.

| 4.1.10 | Dalším důsledkem pro veřejný sektor v členských státech jako takový by bylo, že služby, jež jsou pro některé občany nepřístupné, jim budou muset být poskytnuty jiným způsobem, což by vedlo k nerovnému zacházení s určitými skupinami občanů. To by mohlo znamenat zvýšení nákladů na osobní praktickou asistenci pro osoby se zdravotním postižením, náklady na zvláštní dopravní opatření uzpůsobená potřebám těchto osob a asistenční službu, která by se věnovala například starším osobám, které osobně navštíví daný veřejný subjekt. |
| --- | --- |

4.1.10

Dalším důsledkem pro veřejný sektor v členských státech jako takový by bylo, že služby, jež jsou pro některé občany nepřístupné, jim budou muset být poskytnuty jiným způsobem, což by vedlo k nerovnému zacházení s určitými skupinami občanů. To by mohlo znamenat zvýšení nákladů na osobní praktickou asistenci pro osoby se zdravotním postižením, náklady na zvláštní dopravní opatření uzpůsobená potřebám těchto osob a asistenční službu, která by se věnovala například starším osobám, které osobně navštíví daný veřejný subjekt.

| 4.1.11 | Důsledkem pro společnosti působící v oblasti internetového sektoru je, že budou i nadále vystaveny riziku působení na trhu, který je vlivem rozdílných úrovní požadavků na přístupnost internetových stránek roztříštěný. Počet internetových stránek veřejných subjektů v EU, jež budou podléhat pevným požadavkům směrnice, by mohl zůstat nízký a členské státy by mohly v různé míře rozšířit či omezit její oblast působnosti. |
| --- | --- |

4.1.11

Důsledkem pro společnosti působící v oblasti internetového sektoru je, že budou i nadále vystaveny riziku působení na trhu, který je vlivem rozdílných úrovní požadavků na přístupnost internetových stránek roztříštěný. Počet internetových stránek veřejných subjektů v EU, jež budou podléhat pevným požadavkům směrnice, by mohl zůstat nízký a členské státy by mohly v různé míře rozšířit či omezit její oblast působnosti.

| 4.1.12 | V případě, že nebude využit plný potenciál vytvoření vnitřního trhu přístupných internetových služeb, zabrání to také vytváření pracovních míst v tomto sektoru, jež s ním souvisí. To by znamenalo promarněnou příležitost, zejména vezmeme-li v úvahu potenciál z hlediska specializovaných pracovních míst pro osoby se zdravotním postižením. Srozumitelný a komplexní právní rámec na evropské úrovni je nezbytnou podmínkou pro vytvoření evropského sektoru přístupnosti internetových stránek schopného konkurovat na světové úrovni a pro vytvoření nových pracovních míst v EU. |
| --- | --- |

4.1.12

V případě, že nebude využit plný potenciál vytvoření vnitřního trhu přístupných internetových služeb, zabrání to také vytváření pracovních míst v tomto sektoru, jež s ním souvisí. To by znamenalo promarněnou příležitost, zejména vezmeme-li v úvahu potenciál z hlediska specializovaných pracovních míst pro osoby se zdravotním postižením. Srozumitelný a komplexní právní rámec na evropské úrovni je nezbytnou podmínkou pro vytvoření evropského sektoru přístupnosti internetových stránek schopného konkurovat na světové úrovni a pro vytvoření nových pracovních míst v EU.

| 4.1.13 | Z těchto důvodů EHSV důrazně doporučuje znovu zvážit oblast působnosti směrnice. EHSV považuje za vhodné, aby byla oblast působnosti směrnice rozšířena na všechny internetové stránky veřejných subjektů poskytujících služby přímo občanům. Takové rozšíření by pak mohlo být doprovázeno prodlouženými lhůtami pro zajištění souladu s požadavky směrnice, které se vztahují na internetové stránky poskytující služby početně omezeným skupinám, čímž by se zahájilo postupné provádění směrnice. |
| --- | --- |

4.1.13

Z těchto důvodů EHSV důrazně doporučuje znovu zvážit oblast působnosti směrnice. EHSV považuje za vhodné, aby byla oblast působnosti směrnice rozšířena na všechny internetové stránky veřejných subjektů poskytujících služby přímo občanům. Takové rozšíření by pak mohlo být doprovázeno prodlouženými lhůtami pro zajištění souladu s požadavky směrnice, které se vztahují na internetové stránky poskytující služby početně omezeným skupinám, čímž by se zahájilo postupné provádění směrnice.

| 4.1.14 | EHSV doporučuje přinejmenším provést aktualizaci seznamu služeb vytvořeného na základě srovnání z roku 2001 a rozšířit jej o klíčové služby, jež hrají významnou úlohu ve strategiích digitalizace členských států. Dalším podnětem ke zvážení by při výběru těchto dalších služeb měl být jejich potenciální přínos k vytvoření vnitřního trhu přístupných internetových služeb. Nevýhodou tohoto přístupu by byla neustálá potřeba dalších aktualizací tohoto seznamu na základě technologického rozvoje a digitalizace veřejného sektoru v celé EU. |
| --- | --- |

4.1.14

EHSV doporučuje přinejmenším provést aktualizaci seznamu služeb vytvořeného na základě srovnání z roku 2001 a rozšířit jej o klíčové služby, jež hrají významnou úlohu ve strategiích digitalizace členských států. Dalším podnětem ke zvážení by při výběru těchto dalších služeb měl být jejich potenciální přínos k vytvoření vnitřního trhu přístupných internetových služeb. Nevýhodou tohoto přístupu by byla neustálá potřeba dalších aktualizací tohoto seznamu na základě technologického rozvoje a digitalizace veřejného sektoru v celé EU.

| 4.1.15 | EHSV důrazně doporučuje, aby oblast působnosti směrnice výslovně pokrývala verze internetových stránek určené pro mobilní zařízení, jakož i funkce určené k usnadnění mobilního přístupu obecně. Uživatelé začínají mobilní zařízení postupně upřednostňovat a tato skutečnost by ve směrnici měla být zohledněna. Přestože jsou mobilní zařízení zahrnuta v technických specifikacích, na základě kterých má být směrnice prováděna, bylo by uznání tohoto aspektu důležitým signálem, který by zvýšil relevantnost této směrnice v budoucnu. |
| --- | --- |

4.1.15

EHSV důrazně doporučuje, aby oblast působnosti směrnice výslovně pokrývala verze internetových stránek určené pro mobilní zařízení, jakož i funkce určené k usnadnění mobilního přístupu obecně. Uživatelé začínají mobilní zařízení postupně upřednostňovat a tato skutečnost by ve směrnici měla být zohledněna. Přestože jsou mobilní zařízení zahrnuta v technických specifikacích, na základě kterých má být směrnice prováděna, bylo by uznání tohoto aspektu důležitým signálem, který by zvýšil relevantnost této směrnice v budoucnu.

| 4.1.16 | Kromě toho EHSV doporučuje, aby funkce poskytované prostřednictvím internetových stránek, které jsou pro příslušné internetové stránky subjektů veřejného sektoru externí, byly v oblasti působnosti směrnice výslovně pokryty, například prostřednictvím uvedení internetových odkazů. Takové vyjasnění by pomohlo vyhnout se právní nejistotě, pokud jde o odpovědnost za přístupnost dané služby. |
| --- | --- |

4.1.16

Kromě toho EHSV doporučuje, aby funkce poskytované prostřednictvím internetových stránek, které jsou pro příslušné internetové stránky subjektů veřejného sektoru externí, byly v oblasti působnosti směrnice výslovně pokryty, například prostřednictvím uvedení internetových odkazů. Takové vyjasnění by pomohlo vyhnout se právní nejistotě, pokud jde o odpovědnost za přístupnost dané služby.

| 4.1.17 | EHSV rovněž vybízí Evropskou komisi, aby navrhla nařízení, které vztáhne povinnosti uvedené ve směrnici rovněž na orgány a instituce EU (včetně EHSV), které mají zájem zhostit se proaktivní a průkopnické úlohy. |
| --- | --- |

4.1.17

EHSV rovněž vybízí Evropskou komisi, aby navrhla nařízení, které vztáhne povinnosti uvedené ve směrnici rovněž na orgány a instituce EU (včetně EHSV), které mají zájem zhostit se proaktivní a průkopnické úlohy.

4.2   Využití norem a technologická neutralita

| 4.2.1 | Součástí směrnice je i řešení otázky předpokladu souladu s harmonizovanými normami pro dotčené internetové stránky, s cílem usnadnit jejich soulad s požadavky na přístupnost internetových stránek. Využívání harmonizovaných norem umožňuje příslušné normy aktualizovat, aniž by bylo nezbytně nutné měnit evropské nebo vnitrostátní předpisy. |
| --- | --- |

4.2.1

Součástí směrnice je i řešení otázky předpokladu souladu s harmonizovanými normami pro dotčené internetové stránky, s cílem usnadnit jejich soulad s požadavky na přístupnost internetových stránek. Využívání harmonizovaných norem umožňuje příslušné normy aktualizovat, aniž by bylo nezbytně nutné měnit evropské nebo vnitrostátní předpisy.

| 4.2.2 | V jednom z bodů odůvodnění směrnice se uvádí, že dle očekávání budou v evropské normě, jež má být výsledkem mandátu 376, a následně v harmonizované normě, která by měla vycházet z výsledků této práce, zohledněna Kritéria úspěchu a požadavky pro úroveň shody AA (Success Criteria and Requirements for Level AA conformance) stanovené pro internetové stránky ve verzi 2.0 pokynů pro přístupnost internetového obsahu (Web Content Accessibility Guidelines – WCAG 2.0) vydané konsorciem W3C. Tyto technologicky neutrální specifikace poskytují základ pro požadavky na přístupnost internetových stránek, tak jak jsou chápány ve směrnici. |
| --- | --- |

4.2.2

V jednom z bodů odůvodnění směrnice se uvádí, že dle očekávání budou v evropské normě, jež má být výsledkem mandátu 376, a následně v harmonizované normě, která by měla vycházet z výsledků této práce, zohledněna Kritéria úspěchu a požadavky pro úroveň shody AA (Success Criteria and Requirements for Level AA conformance) stanovené pro internetové stránky ve verzi 2.0 pokynů pro přístupnost internetového obsahu (Web Content Accessibility Guidelines – WCAG 2.0) vydané konsorciem W3C. Tyto technologicky neutrální specifikace poskytují základ pro požadavky na přístupnost internetových stránek, tak jak jsou chápány ve směrnici.

| 4.2.3 | EHSV oceňuje, že Evropská komise zvolila jako referenci pro navrhovanou směrnici mezinárodně uznávané specifikace pro přístupnost internetových stránek. EHSV bere na vědomí skutečnost, že WCAG 2.0, úroveň shody AA, je referenčním bodem pro přístupnost internetových stránek a v dohledné době jím zůstane i nadále. Přijetí a provádění směrnice by tedy nemělo být zpožděno evropským procesem normalizace. |
| --- | --- |

4.2.3

EHSV oceňuje, že Evropská komise zvolila jako referenci pro navrhovanou směrnici mezinárodně uznávané specifikace pro přístupnost internetových stránek. EHSV bere na vědomí skutečnost, že WCAG 2.0, úroveň shody AA, je referenčním bodem pro přístupnost internetových stránek a v dohledné době jím zůstane i nadále. Přijetí a provádění směrnice by tedy nemělo být zpožděno evropským procesem normalizace.

| 4.2.4 | Výbor dále oceňuje, že se Evropská komise rozhodla pro využití harmonizovaných norem, což umožní zapracování budoucích změn do specifikací týkajících se přístupnosti internetových stránek, bude-li to z důvodu technologického nebo jiného rozvoje nezbytné pro zachování úrovně přístupnosti stanovené touto směrnicí. |
| --- | --- |

4.2.4

Výbor dále oceňuje, že se Evropská komise rozhodla pro využití harmonizovaných norem, což umožní zapracování budoucích změn do specifikací týkajících se přístupnosti internetových stránek, bude-li to z důvodu technologického nebo jiného rozvoje nezbytné pro zachování úrovně přístupnosti stanovené touto směrnicí.

| 4.2.5 | Zároveň je nezbytné, aby přístup k příslušným normám zůstal pro všechny zúčastněné strany otevřený a nezpoplatněný a aby odpovědnost za jejich provádění a další rozvoj nenesly pouze normalizační orgány a obchodní subjekty. |
| --- | --- |

4.2.5

Zároveň je nezbytné, aby přístup k příslušným normám zůstal pro všechny zúčastněné strany otevřený a nezpoplatněný a aby odpovědnost za jejich provádění a další rozvoj nenesly pouze normalizační orgány a obchodní subjekty.

| 4.2.6 | Technologická neutralita je pro práci s přístupností internetových stránek v prostředí IKT, jež se velmi rychle vyvíjí, nezbytným předpokladem. To otevírá prostor pro neustálé inovace. Technologická neutralita WCAG 2.0 tak přispěje k relevantnosti směrnice v budoucnosti. |
| --- | --- |

4.2.6

Technologická neutralita je pro práci s přístupností internetových stránek v prostředí IKT, jež se velmi rychle vyvíjí, nezbytným předpokladem. To otevírá prostor pro neustálé inovace. Technologická neutralita WCAG 2.0 tak přispěje k relevantnosti směrnice v budoucnosti.

| 4.2.7 | Volba mezinárodně uznávaných specifikací také zvyšuje pravděpodobnost, že tvůrci internetových stránek působící nejen v EU, ale i v dalších oblastech světa se při své práci budou řídit podobnými požadavky na přístupnost internetových stránek, což usnadní jejich provádění v rámci daných řešení v této oblasti. To je důležitý aspekt z hlediska trhu mezinárodní a globální povahy. Ze společných kritérií budou mít užitek i uživatelé, co se týče jednotné možnosti přístupu a zapojení či prezentace a umístění dalších strukturálních prvků, které značně usnadní navigaci po internetových stránkách. |
| --- | --- |

4.2.7

Volba mezinárodně uznávaných specifikací také zvyšuje pravděpodobnost, že tvůrci internetových stránek působící nejen v EU, ale i v dalších oblastech světa se při své práci budou řídit podobnými požadavky na přístupnost internetových stránek, což usnadní jejich provádění v rámci daných řešení v této oblasti. To je důležitý aspekt z hlediska trhu mezinárodní a globální povahy. Ze společných kritérií budou mít užitek i uživatelé, co se týče jednotné možnosti přístupu a zapojení či prezentace a umístění dalších strukturálních prvků, které značně usnadní navigaci po internetových stránkách.

4.3   Zvyšování povědomí a odborná příprava

| 4.3.1 | V článku 6 jsou členské státy vyzvány k zavádění opatření, která by přispěla ke zvyšování povědomí, vytváření dohody o spolupráci a k růstu trhu přístupnosti internetových stránek. |
| --- | --- |

4.3.1

V článku 6 jsou členské státy vyzvány k zavádění opatření, která by přispěla ke zvyšování povědomí, vytváření dohody o spolupráci a k růstu trhu přístupnosti internetových stránek.

| 4.3.2 | EHSV doporučuje doplnit do směrnice právní povinnost členských států zvyšovat povědomí o přístupnosti internetových stránek mezi veřejnými subjekty, tvůrci internetových stránek a dalšími zúčastněnými stranami. Znalost této problematiky a jejího významu je nezbytným předpokladem pro účinné provádění této směrnice. |
| --- | --- |

4.3.2

EHSV doporučuje doplnit do směrnice právní povinnost členských států zvyšovat povědomí o přístupnosti internetových stránek mezi veřejnými subjekty, tvůrci internetových stránek a dalšími zúčastněnými stranami. Znalost této problematiky a jejího významu je nezbytným předpokladem pro účinné provádění této směrnice.

| 4.3.3 | EHSV dále doporučuje zavedení právní povinnosti členských států vytvářet programy odborné přípravy příslušným pracovníkům veřejných subjektů a konzultovat přitom sociální partnery s cílem dále usnadnit konkrétní provádění požadavků na přístupnost internetových stránek. Koordinace a zajištění kvality takových programů na evropské úrovni by měly značnou přidanou hodnotu a mohly by se při nich zhodnotit existující osvědčené postupy. |
| --- | --- |

4.3.3

EHSV dále doporučuje zavedení právní povinnosti členských států vytvářet programy odborné přípravy příslušným pracovníkům veřejných subjektů a konzultovat přitom sociální partnery s cílem dále usnadnit konkrétní provádění požadavků na přístupnost internetových stránek. Koordinace a zajištění kvality takových programů na evropské úrovni by měly značnou přidanou hodnotu a mohly by se při nich zhodnotit existující osvědčené postupy.

| 4.3.4 | EHSV důrazně doporučuje, aby do rozvoje a provádění odborné přípravy a programů zaměřených na zvyšování povědomí byli plně zapojeni sociální partneři. Ti mohou sehrát důležitou úlohu při předávání informací o podnětech či obavách pracovníků a manažerů, jež se zajišťování přístupnosti internetových stránek věnují na každodenní bázi. Kromě toho by sociální partneři mohli přispět k tomu, aby se problematika přístupnosti internetových stránek dostala na pořad jednání. |
| --- | --- |

4.3.4

EHSV důrazně doporučuje, aby do rozvoje a provádění odborné přípravy a programů zaměřených na zvyšování povědomí byli plně zapojeni sociální partneři. Ti mohou sehrát důležitou úlohu při předávání informací o podnětech či obavách pracovníků a manažerů, jež se zajišťování přístupnosti internetových stránek věnují na každodenní bázi. Kromě toho by sociální partneři mohli přispět k tomu, aby se problematika přístupnosti internetových stránek dostala na pořad jednání.

| 4.3.5 | Zvyšování povědomí i odborná příprava profesionálů by byla nezbytným, ale nikoli dostačujícím nástrojem pro dosažení účinnosti mechanismu přelévání pozitivních účinků, jejž předpokládá Komise. |
| --- | --- |

4.3.5

Zvyšování povědomí i odborná příprava profesionálů by byla nezbytným, ale nikoli dostačujícím nástrojem pro dosažení účinnosti mechanismu přelévání pozitivních účinků, jejž předpokládá Komise.

4.4   Monitorování

| 4.4.1 | Přístupnost internetových stránek by měla být s ohledem na pravidelné aktualizace webového obsahu průběžně sledována. V článku 7 směrnice se od členských států žádá, aby sledovaly internetové stránky subjektů veřejného sektoru za použití metodiky stanovené Evropskou komisí v souladu s postupem stanoveným ve směrnici. Členské státy mají každoročně vypracovat zprávu o výsledcích těchto sledování a případně do ní zahrnout možné rozšíření seznamu typů internetových stránek, jakož i všech dodatečných opatření přijatých v oblasti přístupnosti internetových stránek. EHSV se domnívá, že všechny členské státy pravděpodobně nebudou schopny být do konce roku 2015 v tomto směru operativní, ani nebudou moci začlenit všechny občany, a Komise by to měla zohlednit. Výbor souhlasí s vypracováním evropských norem; Parlament bude jistě dbát na to, aby delegované akty nezpůsobily z technických důvodů politické důsledky, které by byly na újmu evropským občanům. |
| --- | --- |

4.4.1

Přístupnost internetových stránek by měla být s ohledem na pravidelné aktualizace webového obsahu průběžně sledována. V článku 7 směrnice se od členských států žádá, aby sledovaly internetové stránky subjektů veřejného sektoru za použití metodiky stanovené Evropskou komisí v souladu s postupem stanoveným ve směrnici. Členské státy mají každoročně vypracovat zprávu o výsledcích těchto sledování a případně do ní zahrnout možné rozšíření seznamu typů internetových stránek, jakož i všech dodatečných opatření přijatých v oblasti přístupnosti internetových stránek. EHSV se domnívá, že všechny členské státy pravděpodobně nebudou schopny být do konce roku 2015 v tomto směru operativní, ani nebudou moci začlenit všechny občany, a Komise by to měla zohlednit. Výbor souhlasí s vypracováním evropských norem; Parlament bude jistě dbát na to, aby delegované akty nezpůsobily z technických důvodů politické důsledky, které by byly na újmu evropským občanům.

| 4.4.2 | EHSV vítá skutečnost, že Komise uznává potřebu průběžného sledování přístupnosti internetových stránek veřejných subjektů. |
| --- | --- |

4.4.2

EHSV vítá skutečnost, že Komise uznává potřebu průběžného sledování přístupnosti internetových stránek veřejných subjektů.

| 4.4.3 | EHSV doporučuje zavedení povinnosti členských států zveřejňovat v přístupném formátu výsledky tohoto průběžného sledování, včetně případných obecných závěrů, jež příslušné orgány na základě sledování vypracovali. |
| --- | --- |

4.4.3

EHSV doporučuje zavedení povinnosti členských států zveřejňovat v přístupném formátu výsledky tohoto průběžného sledování, včetně případných obecných závěrů, jež příslušné orgány na základě sledování vypracovali.

| 4.4.4 | EHSV také důrazně doporučuje zavést povinnost členských států stanovit mechanismy, pomocí kterých občané a zastupitelské organizace budou moci nahlašovat informace o přístupnosti či nepřístupnosti internetových stránek veřejných subjektů. Informace poskytnuté prostřednictvím těchto mechanismů by mohly přispět k obecnému procesu sledování. |
| --- | --- |

4.4.4

EHSV také důrazně doporučuje zavést povinnost členských států stanovit mechanismy, pomocí kterých občané a zastupitelské organizace budou moci nahlašovat informace o přístupnosti či nepřístupnosti internetových stránek veřejných subjektů. Informace poskytnuté prostřednictvím těchto mechanismů by mohly přispět k obecnému procesu sledování.

| 4.4.5 | EHSV žádá Evropskou komisi, aby zvážila zavedení povinnosti velkých subjektů veřejného sektoru jmenovat koordinátora pro přístupnost internetových stránek, který by mohl dohlížet na provádění požadavků směrnice a dalších souvisejících požadavků. Zkušenosti ukazují, že organizační závazek je z hlediska provádění požadavků na přístupnost důležitým aspektem. |
| --- | --- |

4.4.5

EHSV žádá Evropskou komisi, aby zvážila zavedení povinnosti velkých subjektů veřejného sektoru jmenovat koordinátora pro přístupnost internetových stránek, který by mohl dohlížet na provádění požadavků směrnice a dalších souvisejících požadavků. Zkušenosti ukazují, že organizační závazek je z hlediska provádění požadavků na přístupnost důležitým aspektem.

4.5   Soulad politického prostředí

| 4.5.1 | Vzhledem k tomu, že probíhá přijetí evropských právních předpisů týkajících se řešení v oblasti digitální identifikace a že se připravuje evropská právní úprava zaměřená na přístupnost internetových stránek pro osoby se zdravotním postižením v dalších sektorech společnosti, takzvaný Evropský akt přístupnosti, je důležité zajistit, aby subjekty veřejného sektoru i tvůrci internetových stránek působili v politickém prostředí, jež bude konzistentní napříč sektory. Význam tohoto aspektu dále podtrhuje skutečnost, že balíček týkající se veřejných zakázek, jehož přijetí na evropské úrovni v současné době probíhá, by měl obsahovat také ustanovení o přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

4.5.1

Vzhledem k tomu, že probíhá přijetí evropských právních předpisů týkajících se řešení v oblasti digitální identifikace a že se připravuje evropská právní úprava zaměřená na přístupnost internetových stránek pro osoby se zdravotním postižením v dalších sektorech společnosti, takzvaný Evropský akt přístupnosti, je důležité zajistit, aby subjekty veřejného sektoru i tvůrci internetových stránek působili v politickém prostředí, jež bude konzistentní napříč sektory. Význam tohoto aspektu dále podtrhuje skutečnost, že balíček týkající se veřejných zakázek, jehož přijetí na evropské úrovni v současné době probíhá, by měl obsahovat také ustanovení o přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením.

| 4.5.2 | EHSV proto důrazně doporučuje, aby byl prostřednictvím provedení důkladné právní a technické analýzy zajištěn soulad mezi požadavky směrnice, jež je předmětem tohoto stanoviska, a dalšími právními návrhy týkajícími se přístupnosti internetových stránek. |
| --- | --- |

4.5.2

EHSV proto důrazně doporučuje, aby byl prostřednictvím provedení důkladné právní a technické analýzy zajištěn soulad mezi požadavky směrnice, jež je předmětem tohoto stanoviska, a dalšími právními návrhy týkajícími se přístupnosti internetových stránek.

4.6   Inovace a nová řešení

| 4.6.1 | Dostupnost, funkčnost a využívání řešení IKT se v průběhu času rychle mění. Jasným příkladem toho je zvyšující se množství služeb, jež jsou nabízeny prostřednictvím aplikací pro chytré telefony a tablety, a to i ze strany veřejných subjektů. |
| --- | --- |

4.6.1

Dostupnost, funkčnost a využívání řešení IKT se v průběhu času rychle mění. Jasným příkladem toho je zvyšující se množství služeb, jež jsou nabízeny prostřednictvím aplikací pro chytré telefony a tablety, a to i ze strany veřejných subjektů.

| 4.6.2 | EHSV doporučuje, aby aplikace pro chytré telefony a tablety, jež jsou součástí služeb poskytovaných prostřednictvím internetových stránek veřejných subjektů, byly výslovně uvedeny v oblasti působnosti směrnice, neboť již nyní slouží k interakci mezi občany a veřejnými subjekty. |
| --- | --- |

4.6.2

EHSV doporučuje, aby aplikace pro chytré telefony a tablety, jež jsou součástí služeb poskytovaných prostřednictvím internetových stránek veřejných subjektů, byly výslovně uvedeny v oblasti působnosti směrnice, neboť již nyní slouží k interakci mezi občany a veřejnými subjekty.

| 4.6.3 | Je zapotřebí upozornit na skutečnost, že přístup k internetovým stránkám přímo souvisí s lidským právem na volný přístup k informacím a na občanskou účast v politickém životě. Příkladem osvědčeného postupu, který by bylo vhodné uplatňovat v Evropské unii, je vložit na internetové stránky všech subjektů veřejné správy snadno přístupnou sekci věnovanou této účasti. |
| --- | --- |

4.6.3

Je zapotřebí upozornit na skutečnost, že přístup k internetovým stránkám přímo souvisí s lidským právem na volný přístup k informacím a na občanskou účast v politickém životě. Příkladem osvědčeného postupu, který by bylo vhodné uplatňovat v Evropské unii, je vložit na internetové stránky všech subjektů veřejné správy snadno přístupnou sekci věnovanou této účasti.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Článek 8 Listiny základních práv; Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 130; Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 98.

1

(2)  Úř. věst. C 318, 23.12.2006, s. 222.

2

(3)  Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 9; Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 139; Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 8.

3

(4)  http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/egovernment-indicators-benchmarking-eeurope

4

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/122 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/122

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akční plán pro elektronické zdravotnictví na období 2012–2020 – inovativní zdravotní péče pro 21. století

COM(2012) 736 final

2013/C 271/23

Zpravodajka: paní Isabel CAÑO AGUILAR

Dne 19.února 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akční plán pro elektronické zdravotnictví na období 2012–2020 – inovativní zdravotní péče pro 21. století

COM(2012) 736 final.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 30. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 154 hlasy pro a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV se zájmem vítá návrh Akčního plánu pro elektronické zdravotnictví na období 2012–2020. Nicméně ve sdělení postrádá kapitolu věnovanou sociálnímu rozměru poskytování služeb a větší míře rozvoje sociálně zdravotní péče. |
| --- | --- |

1.1

EHSV se zájmem vítá návrh Akčního plánu pro elektronické zdravotnictví na období 2012–2020. Nicméně ve sdělení postrádá kapitolu věnovanou sociálnímu rozměru poskytování služeb a větší míře rozvoje sociálně zdravotní péče.

| 1.2 | EHSV připomíná, že odpovědnost za úspěch nového plánu mají především členské státy, přestože Komise hraje nepostradatelnou podpůrnou a koordinační úlohu. |
| --- | --- |

1.2

EHSV připomíná, že odpovědnost za úspěch nového plánu mají především členské státy, přestože Komise hraje nepostradatelnou podpůrnou a koordinační úlohu.

| 1.3 | Ve středu zájmu elektronického zdravotnictví musí stát lidský rozměr. Je nutné vyhnout se riziku neosobního přístupu a opomenutí psychologických faktorů. |
| --- | --- |

1.3

Ve středu zájmu elektronického zdravotnictví musí stát lidský rozměr. Je nutné vyhnout se riziku neosobního přístupu a opomenutí psychologických faktorů.

| 1.4 | EHSV zejména lituje toho, že klesá počet pracovníků ve zdravotnictví ve chvíli, kdy se zvyšují požadavky na systém zdravotní péče. |
| --- | --- |

1.4

EHSV zejména lituje toho, že klesá počet pracovníků ve zdravotnictví ve chvíli, kdy se zvyšují požadavky na systém zdravotní péče.

| 1.5 | EHSV upozorňuje, že ve sdělení se objevují pouze částečné odkazy na to, jakým způsobem se bude financovat nový plán. Je zapotřebí získat celkový přehled, který by určil, jaký přínos se očekává od veřejného sektoru, soukromého sektoru a případně od pacientů a plátců příspěvků obecně. |
| --- | --- |

1.5

EHSV upozorňuje, že ve sdělení se objevují pouze částečné odkazy na to, jakým způsobem se bude financovat nový plán. Je zapotřebí získat celkový přehled, který by určil, jaký přínos se očekává od veřejného sektoru, soukromého sektoru a případně od pacientů a plátců příspěvků obecně.

| 1.6 | EHSV zdůrazňuje, že je nutné zajistit plnou koordinaci mezi programy, činnostmi a pracovními skupinami uvedenými ve sdělení, aby se předešlo riziku jejich překrývání. |
| --- | --- |

1.6

EHSV zdůrazňuje, že je nutné zajistit plnou koordinaci mezi programy, činnostmi a pracovními skupinami uvedenými ve sdělení, aby se předešlo riziku jejich překrývání.

| 1.7 | Pokud jde o standardizaci nezbytných funkcí počítačového vybavení, je nutné podtrhnout nutnost dostatečné kontroly ze strany veřejných orgánů, aby bylo možné zabránit zneužívání dominantního postavení, k němuž již dochází v určitých oblastech IKT. |
| --- | --- |

1.7

Pokud jde o standardizaci nezbytných funkcí počítačového vybavení, je nutné podtrhnout nutnost dostatečné kontroly ze strany veřejných orgánů, aby bylo možné zabránit zneužívání dominantního postavení, k němuž již dochází v určitých oblastech IKT.

| 1.8 | EHSV vítá rozhodnutí zabývat se dalším zásadním aspektem interoperability, kterým jsou základní právní otázky bránící zavedení přeshraničního systému telemedicíny. |
| --- | --- |

1.8

EHSV vítá rozhodnutí zabývat se dalším zásadním aspektem interoperability, kterým jsou základní právní otázky bránící zavedení přeshraničního systému telemedicíny.

| 1.9 | EHSV považuje záměr Komise týkající se rozvoje podnikatelských struktur v oblasti elektronického zdravotnictví za přiměřený, zejména kvůli podpoře MSP. Kvůli jeho neurčitosti a nedostatečnému vyčíslení však není možné provést přesnější posouzení. |
| --- | --- |

1.9

EHSV považuje záměr Komise týkající se rozvoje podnikatelských struktur v oblasti elektronického zdravotnictví za přiměřený, zejména kvůli podpoře MSP. Kvůli jeho neurčitosti a nedostatečnému vyčíslení však není možné provést přesnější posouzení.

| 1.10 | Pokud jde o nástroj pro propojení Evropy, upozorňuje EHSV na to, že se nesmí zúžit na pouhé propojování systémů, ale že musí evropským občanům umožňovat poznávat a chápat propojení evropského obyvatelstva a získávat z něj přínosy. |
| --- | --- |

1.10

Pokud jde o nástroj pro propojení Evropy, upozorňuje EHSV na to, že se nesmí zúžit na pouhé propojování systémů, ale že musí evropským občanům umožňovat poznávat a chápat propojení evropského obyvatelstva a získávat z něj přínosy.

| 1.11 | Cílem nového programu elektronického zdravotnictví musí být zajištění větší rovnosti evropských občanů v přístupu ke zdravotnickým službám. V tomto smyslu bude hrát zásadní roli rozšíření širokopásmového připojení.
  Aby se zabránilo tomu, že k již existující nerovnosti v přístupu ke zdravotní péči by přibyla nerovnost rovněž u elektronického zdravotnictví, jsou zapotřebí širší opatření a rozsáhlejší investice, než se počítá v rámci EFRR (Evropský fond pro regionální rozvoj). |
| --- | --- |

1.11

Cílem nového programu elektronického zdravotnictví musí být zajištění větší rovnosti evropských občanů v přístupu ke zdravotnickým službám. V tomto smyslu bude hrát zásadní roli rozšíření širokopásmového připojení.

Aby se zabránilo tomu, že k již existující nerovnosti v přístupu ke zdravotní péči by přibyla nerovnost rovněž u elektronického zdravotnictví, jsou zapotřebí širší opatření a rozsáhlejší investice, než se počítá v rámci EFRR (Evropský fond pro regionální rozvoj).

| 1.12 | Zlepšování gramotnosti v oblasti digitálního zdraví. A) u pacientů: s přihlédnutím ke zkušenosti s projektem Sustains je velmi důležité jednotlivce odborně připravit v tom, jak přistupovat k vlastním údajům uloženým ve zdravotnických informačních systémech a jak je využívat; B) u pracovníků ve zdravotnictví: je naprosto nutné začlenit znalosti v oblasti elektronického zdravotnictví do učebních osnov. |
| --- | --- |

1.12

Zlepšování gramotnosti v oblasti digitálního zdraví. A) u pacientů: s přihlédnutím ke zkušenosti s projektem Sustains je velmi důležité jednotlivce odborně připravit v tom, jak přistupovat k vlastním údajům uloženým ve zdravotnických informačních systémech a jak je využívat; B) u pracovníků ve zdravotnictví: je naprosto nutné začlenit znalosti v oblasti elektronického zdravotnictví do učebních osnov.

2.   Úvod

| 2.1 | Od doby, kdy EU vydala svůj první akční plán elektronického zdravotnictví (2004), došlo k pokroku, ovšem stále existují překážky bránící nastavení integrovaného evropského systému. Jsou jimi zejména:






  — | nedostatečné povědomí o elektronickém zdravotnictví a nedůvěra pacientů, občanů a zdravotnických pracovníků v řešení, jež nabízí; |
| --- | --- | --- |

2.1

Od doby, kdy EU vydala svůj první akční plán elektronického zdravotnictví (2004), došlo k pokroku, ovšem stále existují překážky bránící nastavení integrovaného evropského systému. Jsou jimi zejména:

—

nedostatečné povědomí o elektronickém zdravotnictví a nedůvěra pacientů, občanů a zdravotnických pracovníků v řešení, jež nabízí;

| — | nedostatečná interoperabilita jednotlivých řešení elektronického zdravotnictví; |
| --- | --- |

—

nedostatečná interoperabilita jednotlivých řešení elektronického zdravotnictví;

| — | neadekvátní nebo roztříštěné právní rámce; |
| --- | --- |

—

neadekvátní nebo roztříštěné právní rámce;

| — | regionální rozdíly v dostupnosti služeb IKT, omezená dostupnost ve znevýhodněných oblastech. |
| --- | --- |

—

regionální rozdíly v dostupnosti služeb IKT, omezená dostupnost ve znevýhodněných oblastech.

| 2.2 | Nevyhnutelným důsledkem roztříštěnosti trhu a neexistence či neznalost standardů komunikace a výměny na straně velkých odběratelů je šíření vzájemně nekompatibilních produktů Evropou. V důsledku toho často nelze propojit informační systémy zemí, sousedících regionů i zdravotnických zařízení. V některých případech například existují nemocnice, které jsou na oddělení RTG vybaveny softwarem, který neumí komunikovat s programy používanými na jiných odděleních téže nemocnice. |
| --- | --- |

2.2

Nevyhnutelným důsledkem roztříštěnosti trhu a neexistence či neznalost standardů komunikace a výměny na straně velkých odběratelů je šíření vzájemně nekompatibilních produktů Evropou. V důsledku toho často nelze propojit informační systémy zemí, sousedících regionů i zdravotnických zařízení. V některých případech například existují nemocnice, které jsou na oddělení RTG vybaveny softwarem, který neumí komunikovat s programy používanými na jiných odděleních téže nemocnice.

| 2.3 | V souladu s cíli strategie Evropa 2020 a Digitální agendy pro Evropu je cílem nového akčního plánu řešit a překonat tyto překážky, jakož i přesněji vymezit oblast působnosti dané politiky a definovat vizi elektronického zdravotnictví v Evropě. |
| --- | --- |

2.3

V souladu s cíli strategie Evropa 2020 a Digitální agendy pro Evropu je cílem nového akčního plánu řešit a překonat tyto překážky, jakož i přesněji vymezit oblast působnosti dané politiky a definovat vizi elektronického zdravotnictví v Evropě.

| 2.4 | Hodnota celosvětového trhu elektronického zdravotnictví, který zaznamenává silnou expanzi, může v roce 2016 dosáhnout až 27,3 miliardy dolarů. Velké evropské podniky jsou v některých případech na pozici světového lídra a celkový počet podniků v tomto odvětví se odhaduje na více než 5 000. |
| --- | --- |

2.4

Hodnota celosvětového trhu elektronického zdravotnictví, který zaznamenává silnou expanzi, může v roce 2016 dosáhnout až 27,3 miliardy dolarů. Velké evropské podniky jsou v některých případech na pozici světového lídra a celkový počet podniků v tomto odvětví se odhaduje na více než 5 000.

3.   Návrhy Komise

| 3.1 | Komise upozorňuje na výzvy, jež stojí před evropskými systémy zdravotní péče. Na jedné straně mohou veřejné výdaje na zdravotnictví v 27 členských státech EU v roce 2060 činit až 8,5 % HDP, a to v důsledku demografického vývoje a dalších faktorů, ale zároveň se snižuje počet ekonomicky aktivního obyvatelstva a zvyšuje počet lidí starších 65 let. Další výzvou je, aby se Evropa aktivně podílela na světovém trhu v oblasti elektronického zdravotnictví. |
| --- | --- |

3.1

Komise upozorňuje na výzvy, jež stojí před evropskými systémy zdravotní péče. Na jedné straně mohou veřejné výdaje na zdravotnictví v 27 členských státech EU v roce 2060 činit až 8,5 % HDP, a to v důsledku demografického vývoje a dalších faktorů, ale zároveň se snižuje počet ekonomicky aktivního obyvatelstva a zvyšuje počet lidí starších 65 let. Další výzvou je, aby se Evropa aktivně podílela na světovém trhu v oblasti elektronického zdravotnictví.

| 3.2 | Cíle:






  — | dosažení širší interoperability služeb; |
| --- | --- | --- |

3.2

Cíle:

—

dosažení širší interoperability služeb;

| — | podpora výzkumu, vývoje, inovací a konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

—

podpora výzkumu, vývoje, inovací a konkurenceschopnosti;

| — | umožnění zavádění a zajištění většího rozšíření elektronického zdravotnictví; |
| --- | --- |

—

umožnění zavádění a zajištění většího rozšíření elektronického zdravotnictví;

| — | podpora politického dialogu a mezinárodní spolupráce v této oblasti. |
| --- | --- |

—

podpora politického dialogu a mezinárodní spolupráce v této oblasti.

| 3.3 | Opatření: zajistit přeshraniční interoperabilitu (technické a sémantické prvky, označování kvality, certifikace); přijmout zelenou knihu o zdraví, zlepšit podmínky podniků na trhu a zvyšovat gramotnost občanů v digitální oblasti (rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace a Horizont 2020) atd. |
| --- | --- |

3.3

Opatření: zajistit přeshraniční interoperabilitu (technické a sémantické prvky, označování kvality, certifikace); přijmout zelenou knihu o zdraví, zlepšit podmínky podniků na trhu a zvyšovat gramotnost občanů v digitální oblasti (rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace a Horizont 2020) atd.

4.   Stanovisko EHSV. Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV se zájmem vítá návrh Akčního plán pro elektronické zdravotnictví na období 2012–2020. |
| --- | --- |

4.1

EHSV se zájmem vítá návrh Akčního plán pro elektronické zdravotnictví na období 2012–2020.

| 4.2 | Nicméně EHSV se domnívá, že plán by měl obsahovat část věnovanou sociální kapitole poskytování služeb. Konkrétně se jedná o otázky jako náležité řešení digitální propasti, dostupnost technologie, kapacita jejího využití či analýza sociálních nerovností v oblasti zdraví, u nichž hrozí, že se prohloubí. Taktéž by měl obsahovat širší rozpracování sociálně zdravotní péče, která by se mohla výrazně usnadnit využitím IKT. |
| --- | --- |

4.2

Nicméně EHSV se domnívá, že plán by měl obsahovat část věnovanou sociální kapitole poskytování služeb. Konkrétně se jedná o otázky jako náležité řešení digitální propasti, dostupnost technologie, kapacita jejího využití či analýza sociálních nerovností v oblasti zdraví, u nichž hrozí, že se prohloubí. Taktéž by měl obsahovat širší rozpracování sociálně zdravotní péče, která by se mohla výrazně usnadnit využitím IKT.

| 4.3 | EHSV připomíná, že vzhledem k rozdělení pravomocí leží odpovědnost za úspěch akčního plánu v zásadě na členských státech, mezi nimiž v současné době vládnou znatelné rozdíly v zavádění elektronického zdravotnictví.
  Komise má nepostradatelnou podpůrnou a koordinační úlohu, jejíž právním základem jsou v zásadě články 114, 168, 173 a 179 Smlouvy o fungování EU. Členské státy a Komise musí v rámci sítě pro elektronické zdravotnictví plně spolupracovat a musí se jí aktivně účastnit (směrnice 2011/24/EU). |
| --- | --- |

4.3

EHSV připomíná, že vzhledem k rozdělení pravomocí leží odpovědnost za úspěch akčního plánu v zásadě na členských státech, mezi nimiž v současné době vládnou znatelné rozdíly v zavádění elektronického zdravotnictví.

Komise má nepostradatelnou podpůrnou a koordinační úlohu, jejíž právním základem jsou v zásadě články 114, 168, 173 a 179 Smlouvy o fungování EU. Členské státy a Komise musí v rámci sítě pro elektronické zdravotnictví plně spolupracovat a musí se jí aktivně účastnit (směrnice 2011/24/EU).

| 4.4 | Elektronické zdravotnictví musí posilovat vzájemnou důvěru mezi pacienty a odborníky a musí se vyhnout riziku neosobního přístupu a nedostatku pozornosti věnované psychologickým faktorům. Ve středu zájmu elektronického zdravotnictví musí stát lidský rozměr. Avšak EHSV konstatuje, že podle určitých evropských organizací hájících práva pacientů, jako je European Patients Forum (EPF), celý proces podporují spíše technologie než potřeby pacientů. Jde o znepokojující otázku, vyvolává obavy a kterou je třeba mít na paměti. |
| --- | --- |

4.4

Elektronické zdravotnictví musí posilovat vzájemnou důvěru mezi pacienty a odborníky a musí se vyhnout riziku neosobního přístupu a nedostatku pozornosti věnované psychologickým faktorům. Ve středu zájmu elektronického zdravotnictví musí stát lidský rozměr. Avšak EHSV konstatuje, že podle určitých evropských organizací hájících práva pacientů, jako je European Patients Forum (EPF), celý proces podporují spíše technologie než potřeby pacientů. Jde o znepokojující otázku, vyvolává obavy a kterou je třeba mít na paměti.

| 4.5 | Nedostatek personálu nelze nahradit informatikou. EHSV zejména lituje toho, že klesá počet pracovníků ve zdravotnictví ve chvíli, kdy se zvyšují požadavky na systém zdravotní péče. IKT jsou pouze nástrojem pro pomoc mužům a ženám, kteří denně obětavě zdravotně pečují o pacienty, aby pomohly ke snazšímu vztahu s odborníky ve zdravotnických zařízeních. |
| --- | --- |

4.5

Nedostatek personálu nelze nahradit informatikou. EHSV zejména lituje toho, že klesá počet pracovníků ve zdravotnictví ve chvíli, kdy se zvyšují požadavky na systém zdravotní péče. IKT jsou pouze nástrojem pro pomoc mužům a ženám, kteří denně obětavě zdravotně pečují o pacienty, aby pomohly ke snazšímu vztahu s odborníky ve zdravotnických zařízeních.

| 4.6 | EHSV upozorňuje, že ve sdělení se objevují pouze dílčí odkazy na to, jakým způsobem se bude financovat nový plán. Je zapotřebí získat celkový přehled, v němž by se určilo, jaký přínos se očekává od veřejného sektoru, soukromého sektoru a případně od pacientů a plátců příspěvků obecně. |
| --- | --- |

4.6

EHSV upozorňuje, že ve sdělení se objevují pouze dílčí odkazy na to, jakým způsobem se bude financovat nový plán. Je zapotřebí získat celkový přehled, v němž by se určilo, jaký přínos se očekává od veřejného sektoru, soukromého sektoru a případně od pacientů a plátců příspěvků obecně.

| 4.7 | S ohledem na programy, činnosti, projekty a pracovní skupiny obsažené ve sdělení Komise EHSV zdůrazňuje, že je nutné plně je koordinovat a zajistit, aby se předešlo riziku jejich překrývání. |
| --- | --- |

4.7

S ohledem na programy, činnosti, projekty a pracovní skupiny obsažené ve sdělení Komise EHSV zdůrazňuje, že je nutné plně je koordinovat a zajistit, aby se předešlo riziku jejich překrývání.

| 4.8 | Pro úspěch nového plánu elektronického zdravotnictví je základem snaha změnit uspořádání poskytovatelů zdravotních služeb. Elektronické zdravotnictví nelze zavést pouze z odpovědnosti vyšších správních orgánů či na přání obyvatel coby konečných uživatelů. Zprostředkovatelské organizace poskytující zdravotní služby se rovněž budou muset snažit, aby se jejich zařízení i personál přizpůsobily těmto novým modelům služeb. |
| --- | --- |

4.8

Pro úspěch nového plánu elektronického zdravotnictví je základem snaha změnit uspořádání poskytovatelů zdravotních služeb. Elektronické zdravotnictví nelze zavést pouze z odpovědnosti vyšších správních orgánů či na přání obyvatel coby konečných uživatelů. Zprostředkovatelské organizace poskytující zdravotní služby se rovněž budou muset snažit, aby se jejich zařízení i personál přizpůsobily těmto novým modelům služeb.

5.   Konkrétní připomínky

5.1   Iteroperabilita

5.1.1   Technické a sémantické aspekty

5.1.1.1   EHSV celkově považuje návrh Komise věnovaný interoperabilitě za přiměřený, ačkoli připomíná, že nestačí zavést možnost vzájemně si vyměňovat údaje či dokumenty za použití společných protokolů, protože existují rovněž potíže, které jsou sémantické, organizační či právní povahy a které je třeba vyřešit.

5.1.1.2   Sémantická interoperabilita

V návrhu Komise by bylo třeba vyjasnit vztah různých programů, činností či pracovních skupin – jako jsou mimo jiné 7. rámcový program a ISA – ke SNOMED CT (Systematized Nomenclature of Medicine – Clinical Terms; Systematická nomenklatura medicínsko-klinických termínů), což je celosvětově nejrozsáhlejší, nejpřesnější a nejvýznamnější souhrnná, mnohojazyčná a kodifikovaná terminologie, kterou distribuuje Health Terminology Standards Development Organisation (IHTSDO). To je nezisková organizace, jejímiž členy jsou různé země EU, USA, Austrálie atd.

5.1.1.3   Standardizace

V oblasti elektronického zdravotnictví existuje řada poskytovatelů softwaru a hardwaru. Klíčový význam má pokročit v rámci nařízení (EU) č. 1025/2012 v procesu standardizace nezbytných funkcí a nabídnout průmyslu i uživatelům – zejména těm, kteří se právě rozhodují o nákupu – zajímavější rámec, jenž by byl méně riskantní, byl výnosnější a znamenal užitečnější investici. EHSV vyzdvihuje potřebu dostatečné kontroly ze strany veřejných orgánů, aby bylo možné zabránit zneužívání dominantního postavení, k němuž již dochází v určitých oblastech IKT.

5.1.1.4   Organizační otázky

EHSV považuje rozhodnutí Komise předložit konkrétní opatření zaměřená na integraci a spolupráci v EU za pozitivní. Pilotní projekt epSOS (European Patients Smart Open Services) (1) usnadní vypracování konkrétních opatření, jež Komise ohlásila za účelem propojení přeshraničních systémů elektronického zdravotnictví.

5.1.1.5   Právní aspekty

5.1.1.5.1   EHSV vítá rozhodnutí zabývat se zásadními právními otázkami, které brání zavedení přeshraničního systému telemedicíny (2). Vzhledem k tomu, že jde o inovační technologie, nebyly dosud na celosvětové úrovni zcela vyřešeny právní mezery a překážky, což platí i pro vnitrostátní úroveň.

5.1.1.5.2   Udělování licencí a oprávnění lékařským odborníkům a institucím

Podle směrnice 2011/24/EU o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči se použijí právní předpisy členského státu, kde je zdravotní péče poskytována (čl. 4 odst. 1 písm. a)) (3). EHSV doporučuje zvážit revizi směrnice 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací, která se nevěnuje otázce poskytování přeshraniční zdravotní péče.

5.1.1.5.3   Ochrana údajů

Informace o zdraví jsou citlivé. Pacienti chtějí mít nad těmito informacemi kontrolu a mít k nim přístup tak, aby to bylo v jejich prospěch. Diskusi o právu pacienta zabránit přístupu k záznamům o vývoji vlastního zdravotního stavu je třeba analyzovat globálně, aby byly vypracovány stejné předpisy pro všechny evropské občany. EHSV připomíná, že nedostatek důvěry v zabezpečení údajů o zdraví může vést pacienty k tomu, že zatají nezbytnou informaci.

5.1.1.5.4   Ochrana osobních údajů je základní lidské právo, která zaručuje SFEU (článek 16) a Listina základních práv (články 7 a 8). Směrnice 95/46/ES stanoví tuto ochranu v souvislosti se zpracováním a volným pohybem těchto údajů (4). Nicméně manévrovací prostor ponechaný členským státům pro transpozici vedl k velkým rozdílům v úrovni ochrany, což v současnosti představuje jednu z největších překážek pro přeshraniční telemedicínu. EHSV tedy musí zopakovat svou podporu návrhu obecného nařízení o ochraně údajů (5), kterou vyjádřil ve svém stanovisku dne 23. května 2012 (6).

5.1.1.5.5   Úhrada nákladů

Stát, v němž je pacient pojištěn (kde jsou čerpány zdravotní služby), musí zabezpečit, aby náklady na poskytnutí přeshraniční péče byly případně nahrazeny (směrnice 2011/24/EU, čl. 7 odst. 1). Stanovisko EHSV: pacient musí být jasně informován o podmínkách této náhrady.

5.1.1.5.6   Odpovědnost za škodu způsobenou při výkonu povolání či při dodávkách zdravotnického materiálu

Jde o složitou záležitost, mimo jiné proto, že může dojít k zásahu celé řady subjektů. V případě poskytování přeshraniční lékařské péče existuje obecná zásada: použití právních předpisů členského státu, kde se pacient léčí (směrnice 2001/24/EU, čl. 4 odst. 1). Vadné výrobky podléhají směrnici 85/374/EHS, která stanoví zásadu objektivní odpovědnosti. Stanovisko EHSV: za použití stávajících právních základů lze případy řešit použitím judikatury.

5.1.1.5.7   Judikatura a rozhodné právo

Rovněž velmi složité téma, kterému je třeba se věnovat v souladu s platnými předpisy a mezinárodními smlouvami. EHSV doporučuje zohlednit mimosoudní systémy pro urovnání sporů, jako je rozhodčí řízení či mediace.

5.1.1.5.8   Právo na přístup

Úroveň přístupu pacienta a občana k informacím o zdraví a k záznamům o vývoji vlastního zdravotního stavu se zvýšila. Některé regiony zvýšily úroveň služeb nabídkou středisek péče a služeb otevřených 24 hodin denně, a to pro všechny obyvatele, vybrané skupiny rizikových pacientů či pro celé regiony. Pacienti si mohou sami sjednávat schůzky a mít náležitý přístup k informacím obsaženým ve svých lékařských záznamech. To pacienty podporuje v tom, aby aktivně přijali svůj díl odpovědnosti za péči o vlastní zdraví i prevenci. Stanovisko EHSV: je třeba regulovat právo na přístup v případě poskytování přeshraniční péče.

5.1.1.5.9   Mobilní zdravotnictví a tělesná a duševní pohoda

EHSV vítá rozhodnutí Komise věnovat se mobilním aplikacím na podporu zdraví a tělesné a duševní pohody (Mobile E-Health). Jde o zvláštní aspekt elektronického zdravotnictví, který se v současnosti silně rozvíjí díky rozšíření mobilních přístrojů (smartphony, tablety atp.) a specifického softwaru pro tyto přístroje (aplikace, tzv. apps), jejichž rozšíření mezi obyvateli navozuje povinnost regulovat technické a právní aspekty související s jejich používáním.

5.2   V+V+i

| 5.2.1 | Oblasti výzkumu, které Komise navrhla dotovat v rámci projektu programu Horizont 2020 Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky, považuje EHSV za adekvátní. |
| --- | --- |

5.2.1

Oblasti výzkumu, které Komise navrhla dotovat v rámci projektu programu Horizont 2020 Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky, považuje EHSV za adekvátní.

| 5.2.2 | Protože ještě nebylo rozhodnuto o objemu prostředků, které EU vyčlení na lékařský výzkum v období 2014–2020, EHSV připomíná, že National Institute of Health (Spojené státy) do něj ročně investuje 30 900 milionů dolarů. |
| --- | --- |

5.2.2

Protože ještě nebylo rozhodnuto o objemu prostředků, které EU vyčlení na lékařský výzkum v období 2014–2020, EHSV připomíná, že National Institute of Health (Spojené státy) do něj ročně investuje 30 900 milionů dolarů.

| 5.2.3 | Na základě návrhů organizací, jež zastupují odvětví zdravotnictví – jako EPHA (Europeana Public Health Alliance) – EHSV navrhuje, aby výzkumné programy zohlednily mimo jiné následující prvky:






  — | komplementaritu s dalšími programy jako Zdraví pro růst, přičemž je třeba vypracovat spolehlivé statistiky o vývoji nemocí s vysokým výskytem u obyvatel: obezita, kardiovaskulární onemocnění, rakovina, cukrovka atd.; |
| --- | --- | --- |

5.2.3

Na základě návrhů organizací, jež zastupují odvětví zdravotnictví – jako EPHA (Europeana Public Health Alliance) – EHSV navrhuje, aby výzkumné programy zohlednily mimo jiné následující prvky:

—

komplementaritu s dalšími programy jako Zdraví pro růst, přičemž je třeba vypracovat spolehlivé statistiky o vývoji nemocí s vysokým výskytem u obyvatel: obezita, kardiovaskulární onemocnění, rakovina, cukrovka atd.;

| — | koordinaci, neboť vědecká obec tradičně pracuje nezávisle a vědci mezi sebou nedostatečně komunikují; |
| --- | --- |

—

koordinaci, neboť vědecká obec tradičně pracuje nezávisle a vědci mezi sebou nedostatečně komunikují;

| — | podmínky udělování patentů pro práce, jež byly hrazeny daňovými poplatníky, aby se předešlo riziku, že rizika výzkumu se budou sdílet, zatímco zisky privatizovat (7). |
| --- | --- |

—

podmínky udělování patentů pro práce, jež byly hrazeny daňovými poplatníky, aby se předešlo riziku, že rizika výzkumu se budou sdílet, zatímco zisky privatizovat (7).

5.3   EHSV považuje záměr Komise týkající se rozvoje podnikatelských struktur v oblasti elektronického zdravotnictví za přiměřený, zejména kvůli podpoře MSP. Kvůli jeho neurčitosti a nedostatečnému vyčíslení však není možné provést přesnější posouzení.

5.4   Pokud jde o nástroj pro propojení Evropy 2014–2020, EHSV v návaznosti na výsledky pilotního projektu epSOS a ostatních projektů a studií zdůrazňuje, že nesmí být omezen na propojování systémů. Musí též umožnit, aby lidé poznali a pochopili „propojené občanství“ a měli z něj užitek.

5.5   Soudržnost

| 5.5.1 | Cílem nového programu elektronického zdravotnictví musí být zajištění větší rovnosti evropských občanů v přístupu ke zdravotnickým službám. Jak již EHSV uvedl, zásadními podmínkami pro rozvoj telemedicíny jsou jednoznačně přístup k širokopásmovému připojení a celková připojenost k internetu, a proto je třeba posílit digitální vybavení regionů, zejména ve venkovských a nejvzdálenějších oblastech (8). |
| --- | --- |

5.5.1

Cílem nového programu elektronického zdravotnictví musí být zajištění větší rovnosti evropských občanů v přístupu ke zdravotnickým službám. Jak již EHSV uvedl, zásadními podmínkami pro rozvoj telemedicíny jsou jednoznačně přístup k širokopásmovému připojení a celková připojenost k internetu, a proto je třeba posílit digitální vybavení regionů, zejména ve venkovských a nejvzdálenějších oblastech (8).

| 5.5.2 | Protože se blíží konec současného programového období EFRR, EHSV očekává, že v období 2014–2020 budou vypracovány návrhy – a že na ně především bude vyčleněn přiměřený rozpočet – na využití technologií poslední generace na celém území EU ve velkém měřítku. Avšak aby se zabránilo tomu, že k již existující nerovnosti v přístupu ke zdravotní péči přibude ještě nerovnost v přístupu k elektronickému zdravotnictví, jsou zapotřebí širší opatření a rozsáhlejší investice, než se počítá v rámci EFRR. |
| --- | --- |

5.5.2

Protože se blíží konec současného programového období EFRR, EHSV očekává, že v období 2014–2020 budou vypracovány návrhy – a že na ně především bude vyčleněn přiměřený rozpočet – na využití technologií poslední generace na celém území EU ve velkém měřítku. Avšak aby se zabránilo tomu, že k již existující nerovnosti v přístupu ke zdravotní péči přibude ještě nerovnost v přístupu k elektronickému zdravotnictví, jsou zapotřebí širší opatření a rozsáhlejší investice, než se počítá v rámci EFRR.

5.6   Zvyšování gramotnosti v oblasti digitálního zdraví

| 5.6.1 | Pro EHSV je v případě pacientů velmi důležité jednotlivce odborně připravit v tom, jak přistupovat k vlastním údajům, které jsou nyní v mnoha případech uloženy ve zdravotnických informačních systémech, a jak jich využívat. V tomto smyslu zmiňujeme projekt Sustains, jenž v současné době působí ve třinácti evropských regionech a usiluje o to, aby lidem usnadnil přístup ke svým zdravotním údajům prostřednictvím „osobních zdravotních složek“ a dalších služeb doplněných v internetovém prostředí. |
| --- | --- |

5.6.1

Pro EHSV je v případě pacientů velmi důležité jednotlivce odborně připravit v tom, jak přistupovat k vlastním údajům, které jsou nyní v mnoha případech uloženy ve zdravotnických informačních systémech, a jak jich využívat. V tomto smyslu zmiňujeme projekt Sustains, jenž v současné době působí ve třinácti evropských regionech a usiluje o to, aby lidem usnadnil přístup ke svým zdravotním údajům prostřednictvím „osobních zdravotních složek“ a dalších služeb doplněných v internetovém prostředí.

| 5.6.2 | V případě zdravotnické obce je naprosto nezbytné prosazovat začlenění poznatků o digitálním zdravotnictví do učebních osnov jak pro klinický, tak pro řídící personál. |
| --- | --- |

5.6.2

V případě zdravotnické obce je naprosto nezbytné prosazovat začlenění poznatků o digitálním zdravotnictví do učebních osnov jak pro klinický, tak pro řídící personál.

5.7   Vyhodnocení programů

| 5.7.1 | EHSV se domnívá, že stanovení společných hodnot a vyhodnocujících programů – které vypracuje Komise – za účelem posouzení výhod elektronického zdravotnictví je jedním z nejdůležitějších aspektů vzhledem k tomu, že rychlost technologických změn začasté neumožňuje zjistit jejich skutečnou užitečnost. Provedené průzkumy jasně ukazují, jak podpora elektronického zdravotnictví obyvateli a zdravotnickou obcí přímo souvisí s přesvědčením, že vyvolává hmatatelné zlepšení systému zdravotnictví. |
| --- | --- |

5.7.1

EHSV se domnívá, že stanovení společných hodnot a vyhodnocujících programů – které vypracuje Komise – za účelem posouzení výhod elektronického zdravotnictví je jedním z nejdůležitějších aspektů vzhledem k tomu, že rychlost technologických změn začasté neumožňuje zjistit jejich skutečnou užitečnost. Provedené průzkumy jasně ukazují, jak podpora elektronického zdravotnictví obyvateli a zdravotnickou obcí přímo souvisí s přesvědčením, že vyvolává hmatatelné zlepšení systému zdravotnictví.

| 5.7.2 | ESHV též musí zmínit, že pro modely zdravotnictví založené na IKT je zásadní dobrá znalost modelů a technologií, které mají pozitivní dopad, a jejich skutečná podpora. Abychom získali tento užitek, je nezbytně nutné mít k dispozici pružné a dynamické metody hodnocení, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat celkovému hodnocení poskytnuté služby, a ne vlastní technologii. Rovněž je zapotřebí zpracovat vyhodnocení efektivity této služby, neboť to souvisí s jejími celkovými finančními náklady a přínosem, i když ekonomická účinnost samozřejmě nesmí být jediným kritériem pro doporučení využít modely péče založené na IKT. |
| --- | --- |

5.7.2

ESHV též musí zmínit, že pro modely zdravotnictví založené na IKT je zásadní dobrá znalost modelů a technologií, které mají pozitivní dopad, a jejich skutečná podpora. Abychom získali tento užitek, je nezbytně nutné mít k dispozici pružné a dynamické metody hodnocení, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat celkovému hodnocení poskytnuté služby, a ne vlastní technologii. Rovněž je zapotřebí zpracovat vyhodnocení efektivity této služby, neboť to souvisí s jejími celkovými finančními náklady a přínosem, i když ekonomická účinnost samozřejmě nesmí být jediným kritériem pro doporučení využít modely péče založené na IKT.

| 5.7.3 | U veřejných orgánů, v průmyslových odvětvích i u zastupitelských organizací obecně převládá názor, že elektronické zdravotnictví (jehož součástí jsou velmi rozdílná použití) může být pro zdravotnictví prospěšné. EHSV tento názor sdílí, avšak upozorňuje na to, že je rovněž třeba zohlednit kritické názory, které se opírají o reálné zkušenosti, jež zpochybňují nákladové úspory a poukazují na problémy: informatické chyby, „klonování“ zpráv, možnost podvodu, vysoké náklady atp. |
| --- | --- |

5.7.3

U veřejných orgánů, v průmyslových odvětvích i u zastupitelských organizací obecně převládá názor, že elektronické zdravotnictví (jehož součástí jsou velmi rozdílná použití) může být pro zdravotnictví prospěšné. EHSV tento názor sdílí, avšak upozorňuje na to, že je rovněž třeba zohlednit kritické názory, které se opírají o reálné zkušenosti, jež zpochybňují nákladové úspory a poukazují na problémy: informatické chyby, „klonování“ zpráv, možnost podvodu, vysoké náklady atp.

5.8   Podpora politického dialogu a mezinárodní spolupráce

Je zjevné, že o elektronickém zdravotnictví je třeba vést poltický dialog na celosvětové úrovni, jak navrhuje Komise, neboť rozvíjející se země v této oblasti rovněž vyvíjejí značné úsilí. To umožní směřovat využívání IKT k naplnění cílů OSN a k jejich využití v duchu solidarity.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  epSOS obsahuje doporučení, technické specifikace, popisy systémů, modelů organizace, počítačové aplikace a nástroje atp., jejichž cílem je zlepšit interoperabilitu v nadnárodním měřítku. Kromě toho byly v různých regionech zavedeny pilotní systémy.

1

zavedeny pilotní systémy

(2)  Viz pracovní dokument útvarů Komise o uplatňování stávajícího právního rámce EU na služby telemedicíny a poskytování telemedicínských služeb, SWD(2012) 414 final.

2

(3)  Viz směrnice 2000/31/ES, čl. 3 odstavce 1 a 2: „zásada země původu“.

3

(4)  Taktéž se použije směrnice 2002/58/ES o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací a směrnice 2011/24/EU.

4

(5)  COM(2012) 11 final – 2012/0011 (COD).

5

(6)  Průzkumné stanovisko EHSV Digitální trh jako hnací síla růstu, Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 1.

6

(7)  EPHA Position on Horizon 2020 (Postoj EPHA k programu Horizont 2020) (červen 2012). http://ec.europa.eu/research/horizon2020/pdf/contributions/during-negotiations/european_organisations/european_public_health_alliance.pdf

7

EPHA Position on Horizon 2020

(8)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 84.

8

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/127 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/127

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Digitální agenda pro Evropu – digitalizace jako hnací síla evropského růstu

COM(2012) 784 final

2013/C 271/24

Zpravodaj: pan McDONOGH

Dne 18. března 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Digitální agenda pro Evropu – digitalizace jako hnací síla evropského růstu

COM(2012) 784 final.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 30. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 156 hlasy pro, žádný hlas nebyl proti a 7 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor vítá, že se sdělení o přezkumu digitální agendy, jež předložila Komise, zaměřuje na prioritní opatření, která jsou tak naléhavě nutná pro hospodářský růst a tvorbu pracovních míst. |
| --- | --- |

1.1

Výbor vítá, že se sdělení o přezkumu digitální agendy, jež předložila Komise, zaměřuje na prioritní opatření, která jsou tak naléhavě nutná pro hospodářský růst a tvorbu pracovních míst.

| 1.2 | Evropské hospodářství prochází krizí. Podle údajů Komise HDP EU-27 přinejlepším stagnuje a v eurozóně v roce 2013 poklesne o dalších 0,25 %. Nezaměstnanost se v únoru dostala na novou rekordní úroveň – 10,9 % pracovní síly, tj. více než 26 milionů lidí v EU, bylo nezaměstnaných (1). Největší míru nezaměstnanosti má Řecko (26,4 %) a Španělsko (26,3 %) a míra nezaměstnanosti mladých lidí v EU-27 dosahuje 23,5 %.
  EHSV souhlasí s Komisí, že tato nepřijatelně vysoká míra nezaměstnanosti znamená pohromu a že Evropa musí uvolnit veškeré dostupné zdroje na tvorbu pracovních míst a obnovu udržitelného růstu (2). |
| --- | --- |

1.2

Evropské hospodářství prochází krizí. Podle údajů Komise HDP EU-27 přinejlepším stagnuje a v eurozóně v roce 2013 poklesne o dalších 0,25 %. Nezaměstnanost se v únoru dostala na novou rekordní úroveň – 10,9 % pracovní síly, tj. více než 26 milionů lidí v EU, bylo nezaměstnaných (1). Největší míru nezaměstnanosti má Řecko (26,4 %) a Španělsko (26,3 %) a míra nezaměstnanosti mladých lidí v EU-27 dosahuje 23,5 %.

EHSV souhlasí s Komisí, že tato nepřijatelně vysoká míra nezaměstnanosti znamená pohromu a že Evropa musí uvolnit veškeré dostupné zdroje na tvorbu pracovních míst a obnovu udržitelného růstu (2).

| 1.3 | Navzdory hospodářské recesi digitální ekonomika rychle roste a vytváří pracovní místa. Odhaduje se, že v odvětví IKT bude do roku 2015 700 000 volných míst v důsledku nedostatku dovedností v IKT. Tento velký nedostatek dovedností je v období vysoké nezaměstnanosti šokující. |
| --- | --- |

1.3

Navzdory hospodářské recesi digitální ekonomika rychle roste a vytváří pracovní místa. Odhaduje se, že v odvětví IKT bude do roku 2015 700 000 volných míst v důsledku nedostatku dovedností v IKT. Tento velký nedostatek dovedností je v období vysoké nezaměstnanosti šokující.

| 1.4 | Evropa nutně potřebuje strategii digitální agendy k urychlení obnovy a dosažení udržitelného růstu podporující začlenění, zejména v hospodářsky nejvíce znevýhodněných regionech EU. Nyní je tedy vhodná doba k přezkumu strategie, aby se mohla stanovit jako prioritní ta opatření, která jsou nejdůležitější pro hospodářský růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

1.4

Evropa nutně potřebuje strategii digitální agendy k urychlení obnovy a dosažení udržitelného růstu podporující začlenění, zejména v hospodářsky nejvíce znevýhodněných regionech EU. Nyní je tedy vhodná doba k přezkumu strategie, aby se mohla stanovit jako prioritní ta opatření, která jsou nejdůležitější pro hospodářský růst a zaměstnanost.

| 1.5 | Základní infrastrukturou pro umožňující provádění digitální agendy je širokopásmové připojení. Výbor byl proto velmi zklamán, když Rada v únoru rozhodla (3) snížit ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 rozpočet na digitální infrastrukturu a služby v rámci nástroje na propojení Evropy z 9,2 mld. EUR jen na 1 mld. EUR. S tímto škrtem bude odstraněna podpora, která byla z víceletého finančního rámce poskytována na zavádění širokopásmového připojení, a budou jím nejvíce zasaženy chudší a více znevýhodněné regiony EU, čímž se jen prohloubí digitální propast. |
| --- | --- |

1.5

Základní infrastrukturou pro umožňující provádění digitální agendy je širokopásmové připojení. Výbor byl proto velmi zklamán, když Rada v únoru rozhodla (3) snížit ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 rozpočet na digitální infrastrukturu a služby v rámci nástroje na propojení Evropy z 9,2 mld. EUR jen na 1 mld. EUR. S tímto škrtem bude odstraněna podpora, která byla z víceletého finančního rámce poskytována na zavádění širokopásmového připojení, a budou jím nejvíce zasaženy chudší a více znevýhodněné regiony EU, čímž se jen prohloubí digitální propast.

| 1.6 | Ve sdělení Komise je popsán velmi ambiciózní soubor návrhů, jak odstranit překážky evropského digitálního přechodu. EHSV očekává, že ve vhodnou dobu budou přezkoumána specifická sdělení Komise týkající se hlavních navržených iniciativ. Pouze pak bude možné se podrobně vyjádřit ke konkrétním opatřením, jejich pravděpodobnému dopadu a možným problémům. |
| --- | --- |

1.6

Ve sdělení Komise je popsán velmi ambiciózní soubor návrhů, jak odstranit překážky evropského digitálního přechodu. EHSV očekává, že ve vhodnou dobu budou přezkoumána specifická sdělení Komise týkající se hlavních navržených iniciativ. Pouze pak bude možné se podrobně vyjádřit ke konkrétním opatřením, jejich pravděpodobnému dopadu a možným problémům.

| 1.7 | Vzhledem k časovým a finančním omezením se EHSV domnívá, že ve změně zaměření strategie digitální agendy by se měly upřednostnit tyto kroky orientované na růst:






  — | poskytnutí cenově dostupného připojení k vysokorychlostnímu internetu všem občanům; |
| --- | --- | --- |

1.7

Vzhledem k časovým a finančním omezením se EHSV domnívá, že ve změně zaměření strategie digitální agendy by se měly upřednostnit tyto kroky orientované na růst:

—

poskytnutí cenově dostupného připojení k vysokorychlostnímu internetu všem občanům;

| — | zvýšení digitálního začlenění a digitální gramotnosti; |
| --- | --- |

—

zvýšení digitálního začlenění a digitální gramotnosti;

| — | rozvoj dovedností v IKT, odstranění nedostatku dovedností v IKT, tvorba pracovních míst a podpora podnikání; |
| --- | --- |

—

rozvoj dovedností v IKT, odstranění nedostatku dovedností v IKT, tvorba pracovních míst a podpora podnikání;

| — | budování důvěry a posílení kybernetické bezpečnosti; |
| --- | --- |

—

budování důvěry a posílení kybernetické bezpečnosti;

| — | ochrana soukromí a osobní bezpečnost na internetu (zejména pro děti); |
| --- | --- |

—

ochrana soukromí a osobní bezpečnost na internetu (zejména pro děti);

| — | zavedení listiny digitálních práv pro uživatele; |
| --- | --- |

—

zavedení listiny digitálních práv pro uživatele;

| — | zvýšení účasti všech částí společnosti na přípravě politiky a jejím provádění; |
| --- | --- |

—

zvýšení účasti všech částí společnosti na přípravě politiky a jejím provádění;

| — | zavedení účinné strategie pro cloud computing, včetně příslušného rozhodnutí; |
| --- | --- |

—

zavedení účinné strategie pro cloud computing, včetně příslušného rozhodnutí;

| — | zvýšení celkové konkurenceschopnosti v IKT a digitálních službách s cílem dostat evropské podniky do vedoucí pozice na světovém trhu v oblasti klíčových technologií a služeb; |
| --- | --- |

—

zvýšení celkové konkurenceschopnosti v IKT a digitálních službách s cílem dostat evropské podniky do vedoucí pozice na světovém trhu v oblasti klíčových technologií a služeb;

| — | zvýšení účinku synergie s evropskými projekty GNSS, Galileo a EGNOS. |
| --- | --- |

—

zvýšení účinku synergie s evropskými projekty GNSS, Galileo a EGNOS.

| 1.8 | EHSV je potěšen, že sdělení zahrnuje mnoho opatření, o která žádal ve stanoviscích Digitální trh jako hnací síla růstu (4) a Digitální vnitřní trh podporující začlenění (5), včetně širokopásmového připojení, interoperability, bezpečnosti na internetu, neutrality sítí a otevřeného internetu a harmonizace DPH. |
| --- | --- |

1.8

EHSV je potěšen, že sdělení zahrnuje mnoho opatření, o která žádal ve stanoviscích Digitální trh jako hnací síla růstu (4) a Digitální vnitřní trh podporující začlenění (5), včetně širokopásmového připojení, interoperability, bezpečnosti na internetu, neutrality sítí a otevřeného internetu a harmonizace DPH.

| 1.9 | Jelikož je zavádění vysokorychlostního širokopásmového připojení v celé EU tak důležité, žádá Výbor Komisi, aby doporučila škálu nástrojů financování s cílem podpořit rychlé tempo investic do širokopásmové infrastruktury, zejména tam, kde běžné tržní výnosy nejsou postačující k přilákání soukromých zdrojů. |
| --- | --- |

1.9

Jelikož je zavádění vysokorychlostního širokopásmového připojení v celé EU tak důležité, žádá Výbor Komisi, aby doporučila škálu nástrojů financování s cílem podpořit rychlé tempo investic do širokopásmové infrastruktury, zejména tam, kde běžné tržní výnosy nejsou postačující k přilákání soukromých zdrojů.

| 1.10 | Je nutné co nejrychleji zavést inovativní řešení včetně vyššího používání bezdrátových technologií, aby se urychlilo šíření širokopásmového připojení a zmenšovala se digitální propast mezi městskými a venkovskými oblastmi. |
| --- | --- |

1.10

Je nutné co nejrychleji zavést inovativní řešení včetně vyššího používání bezdrátových technologií, aby se urychlilo šíření širokopásmového připojení a zmenšovala se digitální propast mezi městskými a venkovskými oblastmi.

| 1.11 | EHSV by byl potěšen, kdyby Komise oznámila, jak může být přístup k vysokorychlostnímu širokopásmovému připojení uznán jako všeobecné právo všech občanů, bez ohledu na polohu. |
| --- | --- |

1.11

EHSV by byl potěšen, kdyby Komise oznámila, jak může být přístup k vysokorychlostnímu širokopásmovému připojení uznán jako všeobecné právo všech občanů, bez ohledu na polohu.

| 1.12 | EHSV zdůrazňuje, že je nutné plně začlenit IKT do politiky v oblasti vzdělávání, aby měli všichni občané přístup k celoživotnímu vzdělávání v oblasti digitální gramotnosti a dovedností v IKT (6), a podporuje rozvoj silné digitální inteligence ve společnosti a v hospodářství. Výbor dále považuje za zásadní zavést politiky, které podporují rovnost mužů a žen ve vzdělávání na poli IKT. |
| --- | --- |

1.12

EHSV zdůrazňuje, že je nutné plně začlenit IKT do politiky v oblasti vzdělávání, aby měli všichni občané přístup k celoživotnímu vzdělávání v oblasti digitální gramotnosti a dovedností v IKT (6), a podporuje rozvoj silné digitální inteligence ve společnosti a v hospodářství. Výbor dále považuje za zásadní zavést politiky, které podporují rovnost mužů a žen ve vzdělávání na poli IKT.

| 1.13 | Zvláštní pozornost je třeba věnovat potřebě cílené odborné přípravy v oblasti digitální gramotnosti a e-dovedností pro nezaměstnané osoby a rovněž zvyšování dovedností již zaměstnaných osob, které potřebují nové dovednosti, aby mohly pokračovat v zaměstnání v digitální ekonomice. |
| --- | --- |

1.13

Zvláštní pozornost je třeba věnovat potřebě cílené odborné přípravy v oblasti digitální gramotnosti a e-dovedností pro nezaměstnané osoby a rovněž zvyšování dovedností již zaměstnaných osob, které potřebují nové dovednosti, aby mohly pokračovat v zaměstnání v digitální ekonomice.

| 1.14 | Výbor žádá Komisi, aby zvážila, jak by se využívání veřejné IKT infrastruktury, zejména širokopásmových a počítačových zdrojů ve školách a knihovnách, mohlo použít jako nástroj politiky na podporu odborné přípravy v oblasti dovedností v IKT a digitální gramotnosti v Unii. |
| --- | --- |

1.14

Výbor žádá Komisi, aby zvážila, jak by se využívání veřejné IKT infrastruktury, zejména širokopásmových a počítačových zdrojů ve školách a knihovnách, mohlo použít jako nástroj politiky na podporu odborné přípravy v oblasti dovedností v IKT a digitální gramotnosti v Unii.

| 1.15 | Pro stimulaci poptávky po inovativních digitálních službách je zásadní důvěra spotřebitelů. Tato důvěra by zesílila, pokud by byli spotřebitelé chráněni důraznějšími právními předpisy včetně prosazování pravidel pro případy nedodržení ujednání, kdy spotřebitelé nedostanou ty rychlosti širokopásmového připojení, které poskytovatelé internetových služeb inzerovali. |
| --- | --- |

1.15

Pro stimulaci poptávky po inovativních digitálních službách je zásadní důvěra spotřebitelů. Tato důvěra by zesílila, pokud by byli spotřebitelé chráněni důraznějšími právními předpisy včetně prosazování pravidel pro případy nedodržení ujednání, kdy spotřebitelé nedostanou ty rychlosti širokopásmového připojení, které poskytovatelé internetových služeb inzerovali.

| 1.16 | Výbor znovu vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na zavedení evropské značky důvěry pro podniky. Jak EHSV uvedl v předchozích stanoviscích (7), celoevropský systém certifikace a označování obchodních subjektů provozujících on-line činnost by výrazně zvýšil důvěru spotřebitelů v digitální přeshraniční obchod a pomohlo malým a středním podnikům rozšířit přeshraniční obchodování na internetu. |
| --- | --- |

1.16

Výbor znovu vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na zavedení evropské značky důvěry pro podniky. Jak EHSV uvedl v předchozích stanoviscích (7), celoevropský systém certifikace a označování obchodních subjektů provozujících on-line činnost by výrazně zvýšil důvěru spotřebitelů v digitální přeshraniční obchod a pomohlo malým a středním podnikům rozšířit přeshraniční obchodování na internetu.

| 1.17 | Výbor odkazuje Komisi na své stanovisko Otevřený internet a neutralita sítí v Evropě (8) a důrazně žádá, aby byla v právu EU co nejdříve formálně zakotvena zásada neutrality sítí. |
| --- | --- |

1.17

Výbor odkazuje Komisi na své stanovisko Otevřený internet a neutralita sítí v Evropě (8) a důrazně žádá, aby byla v právu EU co nejdříve formálně zakotvena zásada neutrality sítí.

| 1.18 | EHSV by byl rád, kdyby byla zavedena listina digitální práv pro všechny občany, aby se posílila ochrana spotřebitelů. |
| --- | --- |

1.18

EHSV by byl rád, kdyby byla zavedena listina digitální práv pro všechny občany, aby se posílila ochrana spotřebitelů.

| 1.19 | Výbor opět žádá Komisi, aby realizovala významné synergie, jichž lze dosáhnout řádným začleněním programů GNSS do digitální agendy. |
| --- | --- |

1.19

Výbor opět žádá Komisi, aby realizovala významné synergie, jichž lze dosáhnout řádným začleněním programů GNSS do digitální agendy.

| 1.20 | Výbor zdůrazňuje, že vzhledem k neustálému vývoji digitální společnosti a stále rostoucímu poskytování zásadně důležitých veřejných služeb na internetu by Komise měla i nadále cíleně podporovat strategie zaměřené na zvýšení digitálního začleňování v Unii. Zvláštní pozornost je třeba věnovat začlenění občanů, kteří jsou znevýhodněni v důsledku zdravotního postižení, problémů z hlediska gramotnosti, věku, finančních prostředků nebo pohlaví. EHSV je potěšen, že v členských státech byli jmenování „digitální šampióni“ a očekává zprávy o efektivitě této strategie. |
| --- | --- |

1.20

Výbor zdůrazňuje, že vzhledem k neustálému vývoji digitální společnosti a stále rostoucímu poskytování zásadně důležitých veřejných služeb na internetu by Komise měla i nadále cíleně podporovat strategie zaměřené na zvýšení digitálního začleňování v Unii. Zvláštní pozornost je třeba věnovat začlenění občanů, kteří jsou znevýhodněni v důsledku zdravotního postižení, problémů z hlediska gramotnosti, věku, finančních prostředků nebo pohlaví. EHSV je potěšen, že v členských státech byli jmenování „digitální šampióni“ a očekává zprávy o efektivitě této strategie.

2.   Shrnutí sdělení Komise

| 2.1 | Digitální ekonomika roste sedmkrát rychleji než ostatní oblasti evropské ekonomiky a z investic do IKT plyne 50 % růstu produktivity. V Evropě pracují v různých odvětvích více než 4 miliony pracovníků IKT a jejich počet i přes krizi stále roste o 3 % ročně. Informační a komunikační technologie jsou základní transformační technologie, které podporují strukturální změny v odvětvích, jako je energetika, zdravotnictví, finanční služby, zpracovatelský průmysl, veřejné služby a vzdělávání. Roztříštěný celoevropský rámec politiky a strukturální překážky však tento potenciál v současnosti zadržují. |
| --- | --- |

2.1

Digitální ekonomika roste sedmkrát rychleji než ostatní oblasti evropské ekonomiky a z investic do IKT plyne 50 % růstu produktivity. V Evropě pracují v různých odvětvích více než 4 miliony pracovníků IKT a jejich počet i přes krizi stále roste o 3 % ročně. Informační a komunikační technologie jsou základní transformační technologie, které podporují strukturální změny v odvětvích, jako je energetika, zdravotnictví, finanční služby, zpracovatelský průmysl, veřejné služby a vzdělávání. Roztříštěný celoevropský rámec politiky a strukturální překážky však tento potenciál v současnosti zadržují.

| 2.2 | Komise ve sdělení popisuje své plány na oživení hospodářského růstu a tvorbu pracovních míst v Evropě změnou zaměření digitální agendy na několik klíčových oblastí:






  — | dokončení jednotného digitálního trhu
   (9) do roku 2015; |
| --- | --- | --- |

2.2

Komise ve sdělení popisuje své plány na oživení hospodářského růstu a tvorbu pracovních míst v Evropě změnou zaměření digitální agendy na několik klíčových oblastí:

—

dokončení jednotného digitálního trhu
   (9) do roku 2015;

| — | urychlení digitálních inovací ve veřejném sektoru s využitím potenciálu nástroje pro propojení Evropy (10); |
| --- | --- |

—

urychlení digitálních inovací ve veřejném sektoru s využitím potenciálu nástroje pro propojení Evropy (10);

| — | urychlení připojení k vysokorychlostnímu internetu; |
| --- | --- |

—

urychlení připojení k vysokorychlostnímu internetu;

| — | zavedení strategie pro cloud computing
   (11), která sníží náklady na IKT a podpoří produktivitu, růst a tvorbu pracovních míst; |
| --- | --- |

—

zavedení strategie pro cloud computing
   (11), která sníží náklady na IKT a podpoří produktivitu, růst a tvorbu pracovních míst;

| — | zavedení evropské strategie kybernetické bezpečnosti
   (12). Komise kromě toho navrhuje rozšířit globální alianci proti pohlavnímu zneužívání dětí prostřednictvím internetu (13); |
| --- | --- |

—

zavedení evropské strategie kybernetické bezpečnosti
   (12). Komise kromě toho navrhuje rozšířit globální alianci proti pohlavnímu zneužívání dětí prostřednictvím internetu (13);

| — | řízení „velké koalice pro digitální dovednosti a zaměstnanost“, která bude v EU provádět koordinovanou činnost s cílem podpořit zaměstnanost a e-dovednosti; |
| --- | --- |

—

řízení „velké koalice pro digitální dovednosti a zaměstnanost“, která bude v EU provádět koordinovanou činnost s cílem podpořit zaměstnanost a e-dovednosti;

| — | podnikatelsky příznivější prostředí pro začínající podniky a akční plán na podporu internetových podnikatelů; |
| --- | --- |

—

podnikatelsky příznivější prostředí pro začínající podniky a akční plán na podporu internetových podnikatelů;

Očekává se, že zavedením opatření uvedených ve sdělení by se v dlouhodobém horizontu vytvořilo 3,8 milionu nových pracovních míst v celém hospodářství;

| — | řízení nové strategie v odvětví elektroniky, kde se financování výzkumu, vývoje a inovací zaměří na strategické požadavky v klíčových technologiích. |
| --- | --- |

—

řízení nové strategie v odvětví elektroniky, kde se financování výzkumu, vývoje a inovací zaměří na strategické požadavky v klíčových technologiích.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | K dosažení účinného cyklu, s nímž počítá strategie, je nutné zvýšit úsilí a propojit infrastrukturu, obsah, služby, trh a inovace, aby se zvýšila produktivita a růst. Jednotný digitální trh ještě zdaleka není realitou a tempo rozvoje infrastruktury a regulační reformy se v jednotlivých členských státech stále podstatně liší. |
| --- | --- |

3.1

K dosažení účinného cyklu, s nímž počítá strategie, je nutné zvýšit úsilí a propojit infrastrukturu, obsah, služby, trh a inovace, aby se zvýšila produktivita a růst. Jednotný digitální trh ještě zdaleka není realitou a tempo rozvoje infrastruktury a regulační reformy se v jednotlivých členských státech stále podstatně liší.

| 3.2 | Evropské hospodářství prochází krizí. Více než 26 milionů lidí v EU, tj. 10,9 % pracovní síly je nezaměstnaných. Katastrofální stav evropského hospodářství nepříznivě kontrastuje s našimi konkurenty na světovém trhu: v USA byla míra nezaměstnanosti v lednu pouze 7,7 %, což je nejméně za poslední čtyři roky, a v Japonsku dosahovala 4,3 %. |
| --- | --- |

3.2

Evropské hospodářství prochází krizí. Více než 26 milionů lidí v EU, tj. 10,9 % pracovní síly je nezaměstnaných. Katastrofální stav evropského hospodářství nepříznivě kontrastuje s našimi konkurenty na světovém trhu: v USA byla míra nezaměstnanosti v lednu pouze 7,7 %, což je nejméně za poslední čtyři roky, a v Japonsku dosahovala 4,3 %.

| 3.2.1 | Z nejnovějších údajů Eurostatu (14) taktéž jasně vyplývají značné rozdíly mezi členskými státy. V Rakousku je míra nezaměstnanosti pouze 4,8 % a v Německu 5,4 %, naproti tomu v Řecku a Španělsku přesahuje 26 %. |
| --- | --- |

3.2.1

Z nejnovějších údajů Eurostatu (14) taktéž jasně vyplývají značné rozdíly mezi členskými státy. V Rakousku je míra nezaměstnanosti pouze 4,8 % a v Německu 5,4 %, naproti tomu v Řecku a Španělsku přesahuje 26 %.

| 3.2.2 | Zvláště vysoká je nezaměstnanost lidí do 25 let. V Řecku a ve Španělsku je bez práce více než polovina mladých lidí (58,4 % a 55,7 %). |
| --- | --- |

3.2.2

Zvláště vysoká je nezaměstnanost lidí do 25 let. V Řecku a ve Španělsku je bez práce více než polovina mladých lidí (58,4 % a 55,7 %).

| 3.3 | V digitální agendě jsou stanoveny vysoké cíle v oblasti širokopásmového pokrytí a rychlosti připojení a členské státy se žádají, aby přijaly opatření, včetně právních předpisů, na usnadnění investic do širokopásmového připojení. Podle Komise (15) však Evropa v poskytování širokopásmové infrastruktury stále více zaostává za svými konkurenty na světovém trhu. V některých částech Asie a v USA se do vysokorychlostního širokopásmového připojení investuje mnohem rychleji, což vede k mnohem lepšímu pokrytí a vyšším rychlostem. V Jižní Koreji bylo v prosinci 2011 připojeno 20,6 % obyvatel k optické síti, což bylo nejvíce na světě a např. dvojnásobně více než ve Švédsku (9,7 %), které je nejlepší v EU. Na druhém místě bylo Japonsko se 17,2 %. |
| --- | --- |

3.3

V digitální agendě jsou stanoveny vysoké cíle v oblasti širokopásmového pokrytí a rychlosti připojení a členské státy se žádají, aby přijaly opatření, včetně právních předpisů, na usnadnění investic do širokopásmového připojení. Podle Komise (15) však Evropa v poskytování širokopásmové infrastruktury stále více zaostává za svými konkurenty na světovém trhu. V některých částech Asie a v USA se do vysokorychlostního širokopásmového připojení investuje mnohem rychleji, což vede k mnohem lepšímu pokrytí a vyšším rychlostem. V Jižní Koreji bylo v prosinci 2011 připojeno 20,6 % obyvatel k optické síti, což bylo nejvíce na světě a např. dvojnásobně více než ve Švédsku (9,7 %), které je nejlepší v EU. Na druhém místě bylo Japonsko se 17,2 %.

| 3.4 | Digitální začlenění by mělo být právem všech občanů, bez ohledu na jejich společenské postavení. Je třeba vyvinout zvláštní úsilí o začlenění občanů, kteří jsou znevýhodněni v důsledku tělesného postižení, nedostatku finančních prostředků, věku, problémů z hlediska gramotnosti nebo pohlaví. |
| --- | --- |

3.4

Digitální začlenění by mělo být právem všech občanů, bez ohledu na jejich společenské postavení. Je třeba vyvinout zvláštní úsilí o začlenění občanů, kteří jsou znevýhodněni v důsledku tělesného postižení, nedostatku finančních prostředků, věku, problémů z hlediska gramotnosti nebo pohlaví.

| 3.5 | Přístup k vysokorychlostnímu širokopásmovému připojení musí být uznán za všeobecné právo občanů EU. Komise nadnesla otázku zahrnutí širokopásmového připojení do povinnosti poskytovat univerzální služby v roce 2010 (16). Odpovědět na ni je velmi naléhavé z hlediska podpory blahobytu občanů, zaměstnanosti a digitálního začleňování. |
| --- | --- |

3.5

Přístup k vysokorychlostnímu širokopásmovému připojení musí být uznán za všeobecné právo občanů EU. Komise nadnesla otázku zahrnutí širokopásmového připojení do povinnosti poskytovat univerzální služby v roce 2010 (16). Odpovědět na ni je velmi naléhavé z hlediska podpory blahobytu občanů, zaměstnanosti a digitálního začleňování.

| 3.6 | Vlády by měly zaručit, aby měli všichni přístup k digitálním technologiím a zvyšování digitální gramotnosti. Výbor by si přál, aby měli všichni občané možnost získávat e-dovednosti v průběhu celého života, a to z profesních, osobních i občanských důvodů. |
| --- | --- |

3.6

Vlády by měly zaručit, aby měli všichni přístup k digitálním technologiím a zvyšování digitální gramotnosti. Výbor by si přál, aby měli všichni občané možnost získávat e-dovednosti v průběhu celého života, a to z profesních, osobních i občanských důvodů.

| 3.7 | Digitální propast v oblasti vysokorychlostního širokopásmového připojení se neustále prohlubuje, jelikož občanům chybí nejen přístup k informacím, jak je tomu v případě základního širokopásmového připojení, ale také internetové digitální služby, které jsou dostupné při vysokorychlostním připojení, např. elektronické zdravotnictví, elektronické vzdělávání a elektronická správa. |
| --- | --- |

3.7

Digitální propast v oblasti vysokorychlostního širokopásmového připojení se neustále prohlubuje, jelikož občanům chybí nejen přístup k informacím, jak je tomu v případě základního širokopásmového připojení, ale také internetové digitální služby, které jsou dostupné při vysokorychlostním připojení, např. elektronické zdravotnictví, elektronické vzdělávání a elektronická správa.

| 3.8 | Přehled výsledků Digitální agendy pro Evropu (17) a nejnovější údaje Eurostatu (18) ukazují, že digitální propast se zvětšuje a rozdíly mezi státy jsou velké. V roce 2012 nemělo 28 % domácností v EU-27 širokopásmové připojení. V Německu, Finsku, Švédsku a Spojeném království má však širokopásmové připojení více než 80 % domácností, zatímco v Bulharsku, Řecku, Itálii a Rumunsku je to méně než 60 %. 90 % domácností bez širokopásmového připojení se navíc nachází ve venkovských oblastech. Ve venkovských oblastech stále čeká na vysokorychlostní připojení 35 milionů domácností. Dokud se občanům žijícím mimo městská střediska nebude věnovat náležitá pozornost, bude růst jejich sociální a ekonomické znevýhodnění. |
| --- | --- |

3.8

Přehled výsledků Digitální agendy pro Evropu (17) a nejnovější údaje Eurostatu (18) ukazují, že digitální propast se zvětšuje a rozdíly mezi státy jsou velké. V roce 2012 nemělo 28 % domácností v EU-27 širokopásmové připojení. V Německu, Finsku, Švédsku a Spojeném království má však širokopásmové připojení více než 80 % domácností, zatímco v Bulharsku, Řecku, Itálii a Rumunsku je to méně než 60 %. 90 % domácností bez širokopásmového připojení se navíc nachází ve venkovských oblastech. Ve venkovských oblastech stále čeká na vysokorychlostní připojení 35 milionů domácností. Dokud se občanům žijícím mimo městská střediska nebude věnovat náležitá pozornost, bude růst jejich sociální a ekonomické znevýhodnění.

| 3.9 | S širokopásmovým připojením vysoce koreluje digitální gramotnost a používání internetu: ve Finsku a Švédsku nikdy nepoužilo internet méně než 10 % lidí, zatímco v Bulharsku, Řecku a Rumunsku toto číslo přesahuje 40 %. |
| --- | --- |

3.9

S širokopásmovým připojením vysoce koreluje digitální gramotnost a používání internetu: ve Finsku a Švédsku nikdy nepoužilo internet méně než 10 % lidí, zatímco v Bulharsku, Řecku a Rumunsku toto číslo přesahuje 40 %.

| 3.10 | K překlenutí této propasti v širokopásmovém připojení může přispět reforma předpisů pro plánování, plánování inteligentní infrastruktury, pobídky k investicích a inovativní technologie. Občané však také musí jednat odpovědně a usnadnit připojování k vysokorychlostnímu internetu. |
| --- | --- |

3.10

K překlenutí této propasti v širokopásmovém připojení může přispět reforma předpisů pro plánování, plánování inteligentní infrastruktury, pobídky k investicích a inovativní technologie. Občané však také musí jednat odpovědně a usnadnit připojování k vysokorychlostnímu internetu.

| 3.11 | Důvěra a účast jsou zásadní pro dosažení cílů digitální agendy. Bez důvěry by existovala jen malá poptávka po řadě inovativních služeb s vysokým růstovým potenciálem, jako je např. elektronický obchod a cloud computing. K podpoře důvěry je důležité, aby legislativní opatření držela krok s technologickým vývojem jednotného digitálního trhu a vývojem transakcí na tomto trhu. Bohužel tomu tak není a je naléhavě nutné učinit pokrok v kritických otázkách, např. kolektivním odškodnění. Výbor v této souvislosti žádal v roce 2009 o směrnici (19). |
| --- | --- |

3.11

Důvěra a účast jsou zásadní pro dosažení cílů digitální agendy. Bez důvěry by existovala jen malá poptávka po řadě inovativních služeb s vysokým růstovým potenciálem, jako je např. elektronický obchod a cloud computing. K podpoře důvěry je důležité, aby legislativní opatření držela krok s technologickým vývojem jednotného digitálního trhu a vývojem transakcí na tomto trhu. Bohužel tomu tak není a je naléhavě nutné učinit pokrok v kritických otázkách, např. kolektivním odškodnění. Výbor v této souvislosti žádal v roce 2009 o směrnici (19).

| 3.12 | Pro úspěch digitální agendy má zásadní význam to, aby do jejího rozvoje a provádění byla plně zapojena občanská společnost a aby byla náležitě zastoupena v konzultacích. Spotřebitelé a občané obecně jsou bohužel do diskusí o některých zásadních otázkách často málo zapojeni a Komise musí vyvinout vyšší úsilí o zaručení rovného zastoupení zástupců občanské společnosti ve všech fórech. |
| --- | --- |

3.12

Pro úspěch digitální agendy má zásadní význam to, aby do jejího rozvoje a provádění byla plně zapojena občanská společnost a aby byla náležitě zastoupena v konzultacích. Spotřebitelé a občané obecně jsou bohužel do diskusí o některých zásadních otázkách často málo zapojeni a Komise musí vyvinout vyšší úsilí o zaručení rovného zastoupení zástupců občanské společnosti ve všech fórech.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Jelikož je zavádění vysokorychlostního internetu v celé EU tak důležité, žádá Výbor Komisi, aby navrhla škálu nástrojů financování s cílem podpořit rychlé tempo investic do širokopásmové infrastruktury, jež si Evropa žádá, zejména v případě, kdy běžné tržní výnosy nejsou postačující. |
| --- | --- |

4.1

Jelikož je zavádění vysokorychlostního internetu v celé EU tak důležité, žádá Výbor Komisi, aby navrhla škálu nástrojů financování s cílem podpořit rychlé tempo investic do širokopásmové infrastruktury, jež si Evropa žádá, zejména v případě, kdy běžné tržní výnosy nejsou postačující.

| 4.2 | Výbor je potěšen, že se Komise zaměřuje na snižování nákladů na zajištění širokopásmové infrastruktury, a upozorňuje Komisi na násobný efekt, který má toto snížení na hospodářství a kvalitu života. Žádá všechny zúčastněné strany, aby na této záležitosti usilovně pracovaly. |
| --- | --- |

4.2

Výbor je potěšen, že se Komise zaměřuje na snižování nákladů na zajištění širokopásmové infrastruktury, a upozorňuje Komisi na násobný efekt, který má toto snížení na hospodářství a kvalitu života. Žádá všechny zúčastněné strany, aby na této záležitosti usilovně pracovaly.

| 4.3 | Výbor žádá Komisi a členské státy, aby napomohly dosažení cíle pokrytí širokopásmovým připojením tím, že plně provedou program politiky rádiového spektra (20). |
| --- | --- |

4.3

Výbor žádá Komisi a členské státy, aby napomohly dosažení cíle pokrytí širokopásmovým připojením tím, že plně provedou program politiky rádiového spektra (20).

| 4.4 | Při připojení k vysokorychlostnímu internetu je nutné zaručit, aby měli noví operátoři spravedlivý a konkurenční přístup k infrastruktuře, jinak bude narušena či omezena kvalita výběru služeb pro spotřebitele. |
| --- | --- |

4.4

Při připojení k vysokorychlostnímu internetu je nutné zaručit, aby měli noví operátoři spravedlivý a konkurenční přístup k infrastruktuře, jinak bude narušena či omezena kvalita výběru služeb pro spotřebitele.

| 4.5 | Výbor se domnívá, že je důležité sestavit pro vnitrostátní regulační orgány nákladové modely pro vysokorychlostní širokopásmové připojení, které budou shodné v celé EU a jejichž účelem bude pomoci zaručit, že náklady budou obecně spravedlivé a vypočítané podle stejných norem. |
| --- | --- |

4.5

Výbor se domnívá, že je důležité sestavit pro vnitrostátní regulační orgány nákladové modely pro vysokorychlostní širokopásmové připojení, které budou shodné v celé EU a jejichž účelem bude pomoci zaručit, že náklady budou obecně spravedlivé a vypočítané podle stejných norem.

| 4.6 | Nová pracovní místa v digitální ekonomice vyžadují, aby pracovníci byli digitálně gramotní, a často jsou s nimi spojeny speciální dovednosti v IKT. Evropě se bohužel nedaří připravovat tak vysoký počet pracovníků, který rostoucí odvětví IKT potřebuje. Zatímco nezaměstnanost v EU dosahuje rekordně vysoké úrovně, v odvětví IKT bude do roku 2015 odhadem 700 000 volných míst. Tento nedostatek dovedností je nutné urychleně odstranit s využitím jakýchkoliv mimořádných opatření. |
| --- | --- |

4.6

Nová pracovní místa v digitální ekonomice vyžadují, aby pracovníci byli digitálně gramotní, a často jsou s nimi spojeny speciální dovednosti v IKT. Evropě se bohužel nedaří připravovat tak vysoký počet pracovníků, který rostoucí odvětví IKT potřebuje. Zatímco nezaměstnanost v EU dosahuje rekordně vysoké úrovně, v odvětví IKT bude do roku 2015 odhadem 700 000 volných míst. Tento nedostatek dovedností je nutné urychleně odstranit s využitím jakýchkoliv mimořádných opatření.

| 4.6.1 | Komise se v rámci Agendy pro nové dovednosti a pracovní místa zavázala k vytvoření nástrojů a koordinace na úrovni EU, aby podpořila členské státy při začleňování problematiky kompetencí v oblasti IKT a digitální gramotnosti do nejdůležitějších politik týkajících se celoživotního učení. Evropa potřebuje, aby tento prvek strategie Evropa 2020 přinesl bez prodlení výsledky. |
| --- | --- |

4.6.1

Komise se v rámci Agendy pro nové dovednosti a pracovní místa zavázala k vytvoření nástrojů a koordinace na úrovni EU, aby podpořila členské státy při začleňování problematiky kompetencí v oblasti IKT a digitální gramotnosti do nejdůležitějších politik týkajících se celoživotního učení. Evropa potřebuje, aby tento prvek strategie Evropa 2020 přinesl bez prodlení výsledky.

| 4.6.2 | Vysoká míra nezaměstnanosti mladých lidí je částečně důsledkem neshody mezi politikou v oblasti vzdělávání a potřebami zaměstnavatelů. Členské státy by měly tento problém naléhavě řešit tím, že do systému vyššího vzdělávání doplní nové programy v oblasti dovedností v IKT. Je rovněž zásadně důležité, aby vzdělávací politika na poli IKT propagovala rovnost mužů a žen. |
| --- | --- |

4.6.2

Vysoká míra nezaměstnanosti mladých lidí je částečně důsledkem neshody mezi politikou v oblasti vzdělávání a potřebami zaměstnavatelů. Členské státy by měly tento problém naléhavě řešit tím, že do systému vyššího vzdělávání doplní nové programy v oblasti dovedností v IKT. Je rovněž zásadně důležité, aby vzdělávací politika na poli IKT propagovala rovnost mužů a žen.

| 4.6.3 | Pro již zaměstnané osoby jsou digitální dovednosti stále potřebnější k udržení produktivity a pracovní flexibility. U pracovníků, kterým požadované digitální dovednosti chybí, se zvyšuje riziko podzaměstnanosti či dokonce nezaměstnanosti. Pro produktivitu a konkurenceschopnost Evropy je tedy zásadně důležité, aby podniky a pracovníci spolupracovali na zavádění programů odborné přípravy na pracovišti, jejichž cílem je zvýšit digitální gramotnost a dovednosti v IKT. |
| --- | --- |

4.6.3

Pro již zaměstnané osoby jsou digitální dovednosti stále potřebnější k udržení produktivity a pracovní flexibility. U pracovníků, kterým požadované digitální dovednosti chybí, se zvyšuje riziko podzaměstnanosti či dokonce nezaměstnanosti. Pro produktivitu a konkurenceschopnost Evropy je tedy zásadně důležité, aby podniky a pracovníci spolupracovali na zavádění programů odborné přípravy na pracovišti, jejichž cílem je zvýšit digitální gramotnost a dovednosti v IKT.

| 4.6.4 | Ke snadnějšímu řešení nezaměstnanosti, která pro Evropu představuje vážný problém, by se dále měly vytvořit zejména vzdělávací programy v oblasti dovedností v IKT a digitální gramotnosti na pomoc nezaměstnaným pracovníkům s opětovným ziskem placeného pracovního místa. |
| --- | --- |

4.6.4

Ke snadnějšímu řešení nezaměstnanosti, která pro Evropu představuje vážný problém, by se dále měly vytvořit zejména vzdělávací programy v oblasti dovedností v IKT a digitální gramotnosti na pomoc nezaměstnaným pracovníkům s opětovným ziskem placeného pracovního místa.

| 4.6.5 | Na podporu odborné přípravy v oblasti dovedností v IKT a digitální gramotnosti by se jako nástroj politiky mohly v Unii použít širokopásmové a počítačové zdroje ve školách, veřejných knihovnách a jiných veřejných budovách. |
| --- | --- |

4.6.5

Na podporu odborné přípravy v oblasti dovedností v IKT a digitální gramotnosti by se jako nástroj politiky mohly v Unii použít širokopásmové a počítačové zdroje ve školách, veřejných knihovnách a jiných veřejných budovách.

| 4.7 | Výbor v předchozích stanoviscích požádal o listinu on-line práv občanů (21). EHSV sice vítá, že Komise vydala kodex on-line práv EU (22), domnívá se však, že EU by měla zavést listinu digitálních práv, která by všem uživatelům poskytla jasnou ochranu, a nedávno v jednom stanovisku požádal o vytvoření digitálního vnitřního trhu podporujícího začlenění (23). |
| --- | --- |

4.7

Výbor v předchozích stanoviscích požádal o listinu on-line práv občanů (21). EHSV sice vítá, že Komise vydala kodex on-line práv EU (22), domnívá se však, že EU by měla zavést listinu digitálních práv, která by všem uživatelům poskytla jasnou ochranu, a nedávno v jednom stanovisku požádal o vytvoření digitálního vnitřního trhu podporujícího začlenění (23).

| 4.8 | Spotřebitelé v celé Evropě si stěžují, že jim poskytovatelé internetových služeb neposkytují rychlosti připojení k internetu, které slíbili ve smlouvě. Takové nedodržení smlouvy a klamavá inzerce podkopávají důvěru v digitální trh. Tento problém je nutné vyřešit pevnější legislativou a donucovacími opatřeními. |
| --- | --- |

4.8

Spotřebitelé v celé Evropě si stěžují, že jim poskytovatelé internetových služeb neposkytují rychlosti připojení k internetu, které slíbili ve smlouvě. Takové nedodržení smlouvy a klamavá inzerce podkopávají důvěru v digitální trh. Tento problém je nutné vyřešit pevnější legislativou a donucovacími opatřeními.

| 4.9 | EHSV upozorňuje, že zásadní význam pro dokončení jednotného digitálního trhu má pokrok v akčním plánu v oblasti elektronického obchodu, zelené knize o platbách a programu pro spotřebitele. |
| --- | --- |

4.9

EHSV upozorňuje, že zásadní význam pro dokončení jednotného digitálního trhu má pokrok v akčním plánu v oblasti elektronického obchodu, zelené knize o platbách a programu pro spotřebitele.

| 4.10 | V jednom předchozím stanovisku (24) Výbor důrazně podpořil návrh nařízení EU o ochraně údajů. EHSV doufá, že obsáhlá reforma pravidel EU pro ochranu údajů bude formálně přijata co nejdříve. Je důležité, aby se v diskusích o obecném nařízení o ochraně údajů co nejvíce zohlednil jeho případný dopad na jiné oblasti politiky. Příliš restriktivní povinnosti mohou omezit příležitosti pro využití osobních údajů ku prospěchu společnosti a pro dosažení cílů digitální agendy (např. sledování údajů o pacientovi s cílem předpovědět vznik určité choroby či využití těchto dat pro účely hospodaření s energií prostřednictvím inteligentních rozvodných sítí). |
| --- | --- |

4.10

V jednom předchozím stanovisku (24) Výbor důrazně podpořil návrh nařízení EU o ochraně údajů. EHSV doufá, že obsáhlá reforma pravidel EU pro ochranu údajů bude formálně přijata co nejdříve. Je důležité, aby se v diskusích o obecném nařízení o ochraně údajů co nejvíce zohlednil jeho případný dopad na jiné oblasti politiky. Příliš restriktivní povinnosti mohou omezit příležitosti pro využití osobních údajů ku prospěchu společnosti a pro dosažení cílů digitální agendy (např. sledování údajů o pacientovi s cílem předpovědět vznik určité choroby či využití těchto dat pro účely hospodaření s energií prostřednictvím inteligentních rozvodných sítí).

| 4.11 | Výbor znovu vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na zavedení evropské značky důvěry pro podniky. Jak EHSV uvedl v předchozích stanoviscích (25), celoevropský systém certifikace a označování obchodních subjektů provozujících on-line činnost by spotřebitelům mohl poskytnout všeobecnou ochranu při nákupu zboží a služeb on-line, která by překračovala hranice jednotlivých států. To by výrazně zvýšilo důvěru spotřebitelů v digitální přeshraniční obchod a pomohlo malým a středním podnikům rozšířit přeshraniční obchodování na internetu. |
| --- | --- |

4.11

Výbor znovu vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na zavedení evropské značky důvěry pro podniky. Jak EHSV uvedl v předchozích stanoviscích (25), celoevropský systém certifikace a označování obchodních subjektů provozujících on-line činnost by spotřebitelům mohl poskytnout všeobecnou ochranu při nákupu zboží a služeb on-line, která by překračovala hranice jednotlivých států. To by výrazně zvýšilo důvěru spotřebitelů v digitální přeshraniční obchod a pomohlo malým a středním podnikům rozšířit přeshraniční obchodování na internetu.

| 4.12 | Kromě zavedení celoevropské interoperability pro vnitrostátní systémy elektronické identifikace by Výbor uvítal, kdyby Komise zvážila zavedení dobrovolného systému elektronické identifikace pro všechny občany EU, který poskytne omezenou elektronickou identifikaci ověřenou EU pro elektronické transakce prováděné na internetu. |
| --- | --- |

4.12

Kromě zavedení celoevropské interoperability pro vnitrostátní systémy elektronické identifikace by Výbor uvítal, kdyby Komise zvážila zavedení dobrovolného systému elektronické identifikace pro všechny občany EU, který poskytne omezenou elektronickou identifikaci ověřenou EU pro elektronické transakce prováděné na internetu.

| 4.13 | Pro stimulaci digitální ekonomiky by měly členské státy a regionální orgány podporovat bezplatné body s přístupem ke službám WiFi na veřejných místech. |
| --- | --- |

4.13

Pro stimulaci digitální ekonomiky by měly členské státy a regionální orgány podporovat bezplatné body s přístupem ke službám WiFi na veřejných místech.

| 4.14 | Výbor sice vítá záměr Komise přijmout doporučení o zabezpečení otevřeného internetu pro spotřebitele, důrazně však žádá, aby byla v právu EU co nejdříve formálně zakotvena rovněž zásada neutrality sítí. Výbor upozorňuje Komisi na své stanovisko ke sdělení Otevřený internet a neutralita sítí v Evropě (26), v němž vysvětluje, že neutralitou sítí se usiluje o zaručení toho, aby poskytovatelé internetových služeb zacházeli se všemi zdroji podobných internetových údajů stejně a nedocházelo z diskriminaci s důvodů zisku. |
| --- | --- |

4.14

Výbor sice vítá záměr Komise přijmout doporučení o zabezpečení otevřeného internetu pro spotřebitele, důrazně však žádá, aby byla v právu EU co nejdříve formálně zakotvena rovněž zásada neutrality sítí. Výbor upozorňuje Komisi na své stanovisko ke sdělení Otevřený internet a neutralita sítí v Evropě (26), v němž vysvětluje, že neutralitou sítí se usiluje o zaručení toho, aby poskytovatelé internetových služeb zacházeli se všemi zdroji podobných internetových údajů stejně a nedocházelo z diskriminaci s důvodů zisku.

| 4.15 | Potřebu chránit občany, jejich údaje a soukromý život, zejména v případě uložení údajů evropských spotřebitelů a podniků mimo EU nebo mimounijními společnostmi, posiluje používání cloud computingu. EHSV upozorňuje Komisi na nedávné stanovisko ke strategii v oblasti cloud computingu (27), v němž Komisi vyzval, aby posílila regulační rámec pro:






  — | ochranu údajů a soukromí, |
| --- | --- | --- |

4.15

Potřebu chránit občany, jejich údaje a soukromý život, zejména v případě uložení údajů evropských spotřebitelů a podniků mimo EU nebo mimounijními společnostmi, posiluje používání cloud computingu. EHSV upozorňuje Komisi na nedávné stanovisko ke strategii v oblasti cloud computingu (27), v němž Komisi vyzval, aby posílila regulační rámec pro:

—

ochranu údajů a soukromí,

| — | přístup vlád k údajům, |
| --- | --- |

—

přístup vlád k údajům,

| — | kontrolu údajů a řešení sporů mezi uživateli a poskytovateli, |
| --- | --- |

—

kontrolu údajů a řešení sporů mezi uživateli a poskytovateli,

| — | přenositelnost a interoperabilitu. |
| --- | --- |

—

přenositelnost a interoperabilitu.

EHSV rovněž nabádá Komisi, aby vzala v úvahu, že veškeré rámce cloud computingu přijaté na úrovni EU musí být použitelné v budoucnosti, neboť budoucí vývoj této technologie bude velmi dynamický a po určitou dobu nepředvídatelný.

| 4.16 | EHSV bere na vědomí zveřejnění strategie kybernetické bezpečnosti EU a s potěšením očekává přezkum balíčku opatření, na nichž je založena, včetně navržené směrnice o bezpečnosti sítí a informací. |
| --- | --- |

4.16

EHSV bere na vědomí zveřejnění strategie kybernetické bezpečnosti EU a s potěšením očekává přezkum balíčku opatření, na nichž je založena, včetně navržené směrnice o bezpečnosti sítí a informací.

| 4.17 | Je zapotřebí přijmout zvláštní opatření na ochranu zájmů dětí a zranitelných osob na internetu, zejména v souvislosti s ochranou údajů, podvody na internetu a bezohledným marketingem a inzercí, jejichž cílem je právě zranitelnost uživatelů. EHSV upozorňuje Komisi na řadu stanovisek týkajících se této otázky (28), zejména stanovisko ke sdělení Evropská strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem (29) a stanovisko k rámci pro reklamu určenou dětem a mládeži (30). |
| --- | --- |

4.17

Je zapotřebí přijmout zvláštní opatření na ochranu zájmů dětí a zranitelných osob na internetu, zejména v souvislosti s ochranou údajů, podvody na internetu a bezohledným marketingem a inzercí, jejichž cílem je právě zranitelnost uživatelů. EHSV upozorňuje Komisi na řadu stanovisek týkajících se této otázky (28), zejména stanovisko ke sdělení Evropská strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem (29) a stanovisko k rámci pro reklamu určenou dětem a mládeži (30).

| 4.18 | Jak je uvedeno ve stanovisku Výboru Digitální agenda pro Evropu (31), otevřené standardy usnadňují hospodářskou soutěž a umožňují malým a středním podnikům růst a být konkurenceschopné v celosvětovém měřítku. Prosazování a podpora otevřených standardů pro produkty a služby založené na IKT v Evropě by proto měla být výslovnou součástí postupu digitální agendy. |
| --- | --- |

4.18

Jak je uvedeno ve stanovisku Výboru Digitální agenda pro Evropu (31), otevřené standardy usnadňují hospodářskou soutěž a umožňují malým a středním podnikům růst a být konkurenceschopné v celosvětovém měřítku. Prosazování a podpora otevřených standardů pro produkty a služby založené na IKT v Evropě by proto měla být výslovnou součástí postupu digitální agendy.

| 4.19 | Odvětví IKT dominují americké a asijské společnosti. Evropě se okázale nedaří využít inovace v IKT k vytvoření mega společností s vedoucím postavením na trhu, jako jsou Google, Microsoft, Apple a Samsung. Výbor vítá úmysl přijmout novou odvětvovou strategii pro oblast mikro a nanoelektroniky s cílem zvýšit přitažlivost Evropy pro investice do konstrukce a výroby a její podíl na světovém trhu. V politice EU však musí dojít k radikálnímu posunu, aby se evropským podnikům zajistilo příznivé prostředí, které potřebují k tomu, aby se v oblasti IKT technologií a služeb dostaly do vedení na světovém trhu. |
| --- | --- |

4.19

Odvětví IKT dominují americké a asijské společnosti. Evropě se okázale nedaří využít inovace v IKT k vytvoření mega společností s vedoucím postavením na trhu, jako jsou Google, Microsoft, Apple a Samsung. Výbor vítá úmysl přijmout novou odvětvovou strategii pro oblast mikro a nanoelektroniky s cílem zvýšit přitažlivost Evropy pro investice do konstrukce a výroby a její podíl na světovém trhu. V politice EU však musí dojít k radikálnímu posunu, aby se evropským podnikům zajistilo příznivé prostředí, které potřebují k tomu, aby se v oblasti IKT technologií a služeb dostaly do vedení na světovém trhu.

| 4.20 | Komise musí rovněž zaručit, aby se v této průmyslové politice uplatňovaly řádné postupy řízení investic: investice by měly být přidělovány na základě očekávané hospodářské nebo sociální návratnosti a veškeré investice by měly podléhat přísnému dozoru, aby bylo očekávaného přínosu dosaženo. |
| --- | --- |

4.20

Komise musí rovněž zaručit, aby se v této průmyslové politice uplatňovaly řádné postupy řízení investic: investice by měly být přidělovány na základě očekávané hospodářské nebo sociální návratnosti a veškeré investice by měly podléhat přísnému dozoru, aby bylo očekávaného přínosu dosaženo.

| 4.21 | Řízení navržených investic do výzkumu, vývoje a investic musí zajistit hladkou koordinaci mezi programy a projekty, což umožní dosáhnout maximálního přínosu a předcházet plýtvání způsobenému duplicitou činností. |
| --- | --- |

4.21

Řízení navržených investic do výzkumu, vývoje a investic musí zajistit hladkou koordinaci mezi programy a projekty, což umožní dosáhnout maximálního přínosu a předcházet plýtvání způsobenému duplicitou činností.

| 4.22 | EHSV se domnívá, že k úspěchu digitální agendy by měly přispět rozsáhlé investice do evropských technologií a služeb GNSS. Žádá proto opět Komisi, aby realizovala významné synergie, jichž lze dosáhnout řádným začleněním programů GNSS do formulace a provádění digitální agendy. EHSV upozorňuje, že se touto záležitostí zabýval v prvotním stanovisku k digitální agendě (32). |
| --- | --- |

4.22

EHSV se domnívá, že k úspěchu digitální agendy by měly přispět rozsáhlé investice do evropských technologií a služeb GNSS. Žádá proto opět Komisi, aby realizovala významné synergie, jichž lze dosáhnout řádným začleněním programů GNSS do formulace a provádění digitální agendy. EHSV upozorňuje, že se touto záležitostí zabýval v prvotním stanovisku k digitální agendě (32).

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Unemployment_statistics

1

(2)  http://www.euractiv.com/socialeurope/commission-calls-eu-unemployment-news-518852

2

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/cs/ec/135374.pdf

3

(4)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 1–6.

4

(5)  CES273-2012_00_00_TRA_AC_CS.DOC.

5

(6)  Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 9–18.

6

(7)  Úř. věst. C 54, 19.2.2011, s. 58–64.

7

(8)  Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 139–145.

8

(9)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 69–73, Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 165–169.

9

(10)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 116–119.

10

(11)  Úř. věst. C 76, 14.3.2013, s. 15–19, Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 40–47.

11

(12)  JOIN(2013) 1 final.

12

(13)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 43–48, Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 138–144, Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 154–158.

13

(14)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Unemployment_statistics

14

(15)  SWD(2013)0073(part 1).

15

(16)  COM(2008) 572 final.

16

(17)  https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/scoreboard

17

(18)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/information_society/data/main_tables

18

(19)  Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 97–102.

19

(20)  Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 53–57.

20

(21)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 1–6.

21

(22)  https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights

22

(23)  CES273-2012_00_00_TRA_AC_CS.DOC.

23

(24)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 90–97.

24

(25)  Úř. věst. C 54, 19.2.2011, s. 58–64.

25

(26)  Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 139–145.

26

(27)  Úř. věst. C 76, 14.3.2013, s. 59–65.

27

(28)  Úř. věst. C 54, 19.2.2011, s. 58–64, Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 69–73, Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 61–66.

28

(29)  Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 68–72.

29

(30)  Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 6–11.

30

(31)  Úř. věst. C 54, 19.2.2011, s. 58–64.

31

(32)  Úř. věst. C 54, 19.2.2011, s. 58–64.

32

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/133 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/133

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii

COM(2013) 48 final – 2013/0027 (COD)

2013/C 271/25

Zpravodaj: pan McDONOGH

Dne 21. února 2013 se Rada a dne 15. dubna 2013 Evropský parlament, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii

COM(2013) 48 final – 2013/0027 (COD).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 30. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 163 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor bere na vědomí navrhovanou směrnici, kterou je třeba chápat v širším kontextu nedávno zveřejněné Strategie kybernetické bezpečnosti Evropské unie (1), jež poskytuje komplexní vizi bezpečnosti sítí a informací k zajištění bezpečného rozvoje digitální ekonomiky za současné podpory evropských hodnot svobody a demokracie. |
| --- | --- |

1.1

Výbor bere na vědomí navrhovanou směrnici, kterou je třeba chápat v širším kontextu nedávno zveřejněné Strategie kybernetické bezpečnosti Evropské unie (1), jež poskytuje komplexní vizi bezpečnosti sítí a informací k zajištění bezpečného rozvoje digitální ekonomiky za současné podpory evropských hodnot svobody a demokracie.

| 1.2 | EHSV vítá tento návrh směrnice, jenž má zajistit vysokou společnou úroveň bezpečnosti sítí a informací v Evropské unii. Harmonizace a řízení bezpečnosti sítí a informací na evropské úrovni je základním předpokladem pro dokončení jednotného digitálního trhu a pro hladké fungování vnitřního trhu jako celku. Výbor sdílí obavy Komise z nesmírných škod, které by zasáhly hospodářství a životní podmínky občanů v případě selhání zabezpečení sítí a informací. Navrhovaná směrnice však neodpovídá očekáváním Výboru, že je v této kriticky významné záležitosti nutný rozhodný legislativní krok. |
| --- | --- |

1.2

EHSV vítá tento návrh směrnice, jenž má zajistit vysokou společnou úroveň bezpečnosti sítí a informací v Evropské unii. Harmonizace a řízení bezpečnosti sítí a informací na evropské úrovni je základním předpokladem pro dokončení jednotného digitálního trhu a pro hladké fungování vnitřního trhu jako celku. Výbor sdílí obavy Komise z nesmírných škod, které by zasáhly hospodářství a životní podmínky občanů v případě selhání zabezpečení sítí a informací. Navrhovaná směrnice však neodpovídá očekáváním Výboru, že je v této kriticky významné záležitosti nutný rozhodný legislativní krok.

| 1.3 | Výbor je velmi rozčarován nedostatečným pokrokem mnoha členských států při provádění efektivního zabezpečení sítí a informací na vnitrostátní úrovni. EHSV vyjadřuje politování nad tím, že toto selhání zvyšuje ohrožení občanů a má negativní dopad na dokončení jednotného digitálního trhu. Všechny členské státy by bez dalšího odkladu měly začít pracovat na plnění povinností v oblasti zabezpečení sítí a informací. |
| --- | --- |

1.3

Výbor je velmi rozčarován nedostatečným pokrokem mnoha členských států při provádění efektivního zabezpečení sítí a informací na vnitrostátní úrovni. EHSV vyjadřuje politování nad tím, že toto selhání zvyšuje ohrožení občanů a má negativní dopad na dokončení jednotného digitálního trhu. Všechny členské státy by bez dalšího odkladu měly začít pracovat na plnění povinností v oblasti zabezpečení sítí a informací.

| 1.4 | Tento nedostatečný pokrok vytváří další digitální diskrepanci mezi elitní skupinou s vysoce pokročilým zabezpečením sítí a informací a méně pokročilými členskými státy. Tato diskrepance nepříznivě ovlivňuje důvěru a spolupráci na unijní úrovni při zabezpečení sítí a informací a pokud nebude bezodkladně řešena, způsobí pravděpodobně poruchy vnitřního trhu související s rozdílnými možnostmi různých členských států. |
| --- | --- |

1.4

Tento nedostatečný pokrok vytváří další digitální diskrepanci mezi elitní skupinou s vysoce pokročilým zabezpečením sítí a informací a méně pokročilými členskými státy. Tato diskrepance nepříznivě ovlivňuje důvěru a spolupráci na unijní úrovni při zabezpečení sítí a informací a pokud nebude bezodkladně řešena, způsobí pravděpodobně poruchy vnitřního trhu související s rozdílnými možnostmi různých členských států.

| 1.5 | Jak uvedl ve svých předchozích stanoviscích (2), je EHSV přesvědčen, že nerozhodná a dobrovolná opatření nejsou účinná, a jsou zde potřebné pevně stanovené regulativní povinnosti členských států, aby zajistily harmonizaci, správu a prosazení evropské bezpečnosti sítí a informací. EHSV se domnívá, že tento návrh směrnice naneštěstí neposkytuje potřebnou jasnou a rozhodnou právní úpravu. Výbor je přesvědčen, že k dosažení požadované vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací by bylo nařízení efektivnější než směrnice. |
| --- | --- |

1.5

Jak uvedl ve svých předchozích stanoviscích (2), je EHSV přesvědčen, že nerozhodná a dobrovolná opatření nejsou účinná, a jsou zde potřebné pevně stanovené regulativní povinnosti členských států, aby zajistily harmonizaci, správu a prosazení evropské bezpečnosti sítí a informací. EHSV se domnívá, že tento návrh směrnice naneštěstí neposkytuje potřebnou jasnou a rozhodnou právní úpravu. Výbor je přesvědčen, že k dosažení požadované vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací by bylo nařízení efektivnější než směrnice.

| 1.6 | Přes záměr Evropské komise přijmout akty v přenesené pravomoci k zajištění některých shodných podmínek pro provádění částí směrnice, postrádá Výbor v návrhu dostatek norem, jasných definic a kategorických povinností; členským státům se tak ponechává přílišná volnost v interpretaci a provedení rozhodujících prvků. Výbor by v návrhu přivítal daleko explicitnější definice norem, požadavků a postupů závazných pro členské státy, veřejné orgány, tržní subjekty a klíčové poskytovatele připojení k internetu. |
| --- | --- |

1.6

Přes záměr Evropské komise přijmout akty v přenesené pravomoci k zajištění některých shodných podmínek pro provádění částí směrnice, postrádá Výbor v návrhu dostatek norem, jasných definic a kategorických povinností; členským státům se tak ponechává přílišná volnost v interpretaci a provedení rozhodujících prvků. Výbor by v návrhu přivítal daleko explicitnější definice norem, požadavků a postupů závazných pro členské státy, veřejné orgány, tržní subjekty a klíčové poskytovatele připojení k internetu.

| 1.7 | V zájmu soudržné formulace a provádění strategie bezpečnosti sítí a informací v EU by Výbor uvítal vytvoření úřadu pro tuto tematiku na úrovni EU, podobně jako je tomu v případě letectví, kde působí EASA (3). Tento orgán by stanovil normy a monitoroval prosazování všech prvků bezpečnosti sítí a informací v celé Unii, od certifikace bezpečných koncových zařízení a použití po bezpečnost sítí a dat. |
| --- | --- |

1.7

V zájmu soudržné formulace a provádění strategie bezpečnosti sítí a informací v EU by Výbor uvítal vytvoření úřadu pro tuto tematiku na úrovni EU, podobně jako je tomu v případě letectví, kde působí EASA (3). Tento orgán by stanovil normy a monitoroval prosazování všech prvků bezpečnosti sítí a informací v celé Unii, od certifikace bezpečných koncových zařízení a použití po bezpečnost sítí a dat.

| 1.8 | EHSV si plně uvědomuje zvýšení nároků na kybernetickou bezpečnost a ochranu dat v důsledku rizik spojených s využíváním cloud computingu (4) v Evropě. Výbor by uvítal, kdyby navrhovaná směrnice výslovně zahrnovala zvláštní dodatečné bezpečnostní požadavky a povinnosti upravující poskytování a využívání služeb cloud computingu. |
| --- | --- |

1.8

EHSV si plně uvědomuje zvýšení nároků na kybernetickou bezpečnost a ochranu dat v důsledku rizik spojených s využíváním cloud computingu (4) v Evropě. Výbor by uvítal, kdyby navrhovaná směrnice výslovně zahrnovala zvláštní dodatečné bezpečnostní požadavky a povinnosti upravující poskytování a využívání služeb cloud computingu.

| 1.9 | V zájmu řádné úpravy odpovědnosti za bezpečnost sítí a informací by legislativní akt měl stanovit, že subjekty, jimž navrhovaná směrnice ukládá povinnosti, mají právo činit dodavatele softwaru a hardwaru zodpovědnými za jakékoliv vady výrobků nebo služeb, které se přímo podílely na narušení bezpečnosti sítí a informací. |
| --- | --- |

1.9

V zájmu řádné úpravy odpovědnosti za bezpečnost sítí a informací by legislativní akt měl stanovit, že subjekty, jimž navrhovaná směrnice ukládá povinnosti, mají právo činit dodavatele softwaru a hardwaru zodpovědnými za jakékoliv vady výrobků nebo služeb, které se přímo podílely na narušení bezpečnosti sítí a informací.

| 1.10 | EHSV vyzývá členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost zvyšování znalostí o bezpečnosti sítí a informací a dovedností v oblasti kybernetické bezpečnosti v malých a středních podnicích (MSP). Výbor rovněž upozorňuje Komisi, že „soutěže hackerů“ ve Spojených státech (5) a některých členských státech (6) úspěšně zvyšují informovanost o kybernetické bezpečnosti a připravují novou generaci odborníků v oblasti bezpečnosti sítí a informací. |
| --- | --- |

1.10

EHSV vyzývá členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost zvyšování znalostí o bezpečnosti sítí a informací a dovedností v oblasti kybernetické bezpečnosti v malých a středních podnicích (MSP). Výbor rovněž upozorňuje Komisi, že „soutěže hackerů“ ve Spojených státech (5) a některých členských státech (6) úspěšně zvyšují informovanost o kybernetické bezpečnosti a připravují novou generaci odborníků v oblasti bezpečnosti sítí a informací.

| 1.11 | Vzhledem k významu, jenž má dodržení pravidel zabezpečení sítí a informací ve všech členských státech pro bezpečnost celé EU, navrhuje EHSV Komisi, aby zvážila, jaké financování z víceletého finančního rámce (VFR) by se mohlo zaměřit na dodržení těchto pravidel v členských státech, které by k tomu mohly potřebovat finanční příspěvek. |
| --- | --- |

1.11

Vzhledem k významu, jenž má dodržení pravidel zabezpečení sítí a informací ve všech členských státech pro bezpečnost celé EU, navrhuje EHSV Komisi, aby zvážila, jaké financování z víceletého finančního rámce (VFR) by se mohlo zaměřit na dodržení těchto pravidel v členských státech, které by k tomu mohly potřebovat finanční příspěvek.

| 1.12 | Výdaje na výzkum, vývoj a inovace v oblasti technologií bezpečnosti sítí a informací by měly patřit k prioritám rámcového programu EU pro výzkum a inovace Horizont 2020, aby Evropa dokázala držet krok s rychle se měnícím světem kybernetických hrozeb. |
| --- | --- |

1.12

Výdaje na výzkum, vývoj a inovace v oblasti technologií bezpečnosti sítí a informací by měly patřit k prioritám rámcového programu EU pro výzkum a inovace Horizont 2020, aby Evropa dokázala držet krok s rychle se měnícím světem kybernetických hrozeb.

| 1.13 | EHSV se domnívá, že je třeba jasně stanovit, které subjekty jsou podle navrhované směrnice právně odpovědné. Proto navrhuje uložit každému členskému státu povinnost publikovat internetový seznam všech subjektů, jichž se týkají požadavky na řízení rizik a vykazování uváděné směrnicí. Taková transparentnost a veřejná odpovědnost by budovala důvěru a podporovala splnění požadavků. |
| --- | --- |

1.13

EHSV se domnívá, že je třeba jasně stanovit, které subjekty jsou podle navrhované směrnice právně odpovědné. Proto navrhuje uložit každému členskému státu povinnost publikovat internetový seznam všech subjektů, jichž se týkají požadavky na řízení rizik a vykazování uváděné směrnicí. Taková transparentnost a veřejná odpovědnost by budovala důvěru a podporovala splnění požadavků.

| 1.14 | Výbor připomíná Komisi svá mnohá předchozí stanoviska, jež se zabývala tematikou bezpečnosti sítí a informací a vyjadřovala se k potřebě bezpečné informační společnosti a ochraně kriticky důležité infrastruktury (7). |
| --- | --- |

1.14

Výbor připomíná Komisi svá mnohá předchozí stanoviska, jež se zabývala tematikou bezpečnosti sítí a informací a vyjadřovala se k potřebě bezpečné informační společnosti a ochraně kriticky důležité infrastruktury (7).

2.   Shrnutí návrhu Komise

| 2.1 | Navrhovaná směrnice byla zveřejněna souběžně se strategií kybernetické bezpečnosti EU, jež má posílit odolnost informačních systémů, omezit kyberkriminalitu, posílit politiku EU pro mezinárodní kybernetickou bezpečnost a kybernetickou obranu a rozvinout průmyslové a technologické zdroje pro kybernetickou bezpečnost, zároveň však prosazovat základní práva a další základní hodnoty EU. |
| --- | --- |

2.1

Navrhovaná směrnice byla zveřejněna souběžně se strategií kybernetické bezpečnosti EU, jež má posílit odolnost informačních systémů, omezit kyberkriminalitu, posílit politiku EU pro mezinárodní kybernetickou bezpečnost a kybernetickou obranu a rozvinout průmyslové a technologické zdroje pro kybernetickou bezpečnost, zároveň však prosazovat základní práva a další základní hodnoty EU.

| 2.2 | Bezpečnost sítí a informací je spojena s ochranou Internetu a dalších sítí a ochranou informačních systémů a podpůrných služeb, na nichž je do značné míry postaveno fungování naší společnosti. Bezpečnost sítí a informací má zásadní význam pro řádné fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

2.2

Bezpečnost sítí a informací je spojena s ochranou Internetu a dalších sítí a ochranou informačních systémů a podpůrných služeb, na nichž je do značné míry postaveno fungování naší společnosti. Bezpečnost sítí a informací má zásadní význam pro řádné fungování vnitřního trhu.

| 2.3 | Přístup k bezpečnosti sítí a informací založený čistě na dobrovolnosti, který EU dosud uplatňovala, nepřinesl dostatečnou ochranu proti rizikům v této oblasti. Stávající kapacity pro zajišťování bezpečnosti sítí a informací nedokáží udržet krok s rychle se měnícím světem kybernetických hrozeb a zaručit společnou vysokou úroveň ochrany ve všech členských státech. |
| --- | --- |

2.3

Přístup k bezpečnosti sítí a informací založený čistě na dobrovolnosti, který EU dosud uplatňovala, nepřinesl dostatečnou ochranu proti rizikům v této oblasti. Stávající kapacity pro zajišťování bezpečnosti sítí a informací nedokáží udržet krok s rychle se měnícím světem kybernetických hrozeb a zaručit společnou vysokou úroveň ochrany ve všech členských státech.

| 2.4 | Úroveň kapacit a připravenosti se nyní v jednotlivých členských státech velmi liší, takže v celé EU panuje roztříštěnost různých přístupů k bezpečnosti sítí a informací. Jelikož jsou sítě a systémy vzájemně propojené, snižují členské státy, jejichž míra ochrany je nedostatečná, celkovou bezpečnost sítí a informací v Unii. Tato skutečnost také brání vytváření vzájemné důvěry mezi subjekty na stejné úrovni, která je předpokladem pro spolupráci a sdílení informací. V důsledku spolu spolupracuje jen malá část členských států, jejichž kapacity jsou na vysoké úrovni. |
| --- | --- |

2.4

Úroveň kapacit a připravenosti se nyní v jednotlivých členských státech velmi liší, takže v celé EU panuje roztříštěnost různých přístupů k bezpečnosti sítí a informací. Jelikož jsou sítě a systémy vzájemně propojené, snižují členské státy, jejichž míra ochrany je nedostatečná, celkovou bezpečnost sítí a informací v Unii. Tato skutečnost také brání vytváření vzájemné důvěry mezi subjekty na stejné úrovni, která je předpokladem pro spolupráci a sdílení informací. V důsledku spolu spolupracuje jen malá část členských států, jejichž kapacity jsou na vysoké úrovni.

| 2.5 | Účelem směrnice, navrhované v souladu s článkem 114 SFEU, je usnadnit dokončení a řádné fungování jednotného digitálního trhu. Směrnice obsahuje tato opatření:






  — | nastavení minimální společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v členských státech, a tím i zvýšení celkové míry připravenosti a úrovně reakce na její narušení; |
| --- | --- | --- |

2.5

Účelem směrnice, navrhované v souladu s článkem 114 SFEU, je usnadnit dokončení a řádné fungování jednotného digitálního trhu. Směrnice obsahuje tato opatření:

—

nastavení minimální společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v členských státech, a tím i zvýšení celkové míry připravenosti a úrovně reakce na její narušení;

| — | zlepšení spolupráce v oblasti bezpečnosti sítí a informací na úrovni EU s cílem zabránit přeshraničním narušením bezpečnosti a kybernetickým hrozbám; |
| --- | --- |

—

zlepšení spolupráce v oblasti bezpečnosti sítí a informací na úrovni EU s cílem zabránit přeshraničním narušením bezpečnosti a kybernetickým hrozbám;

| — | vznik kultury řízení rizik a lepší sdílení informací mezi soukromým a veřejným sektorem. |
| --- | --- |

—

vznik kultury řízení rizik a lepší sdílení informací mezi soukromým a veřejným sektorem.

| 2.6 | Návrh směrnice ukládá mj. tyto právní požadavky:






  a) | každý členský stát musí přijmout strategii bezpečnosti sítí a informací a určit vnitrostátní orgán odpovědný za bezpečnost sítí a informačních systémů s dostatečnými finančními a lidskými zdroji pro prevenci, zvládání a řešení ohrožení a incidentů v oblasti bezpečnosti sítí a informací; |
| --- | --- | --- |

2.6

Návrh směrnice ukládá mj. tyto právní požadavky:

a)

každý členský stát musí přijmout strategii bezpečnosti sítí a informací a určit vnitrostátní orgán odpovědný za bezpečnost sítí a informačních systémů s dostatečnými finančními a lidskými zdroji pro prevenci, zvládání a řešení ohrožení a incidentů v oblasti bezpečnosti sítí a informací;

| b) | vytváří se mechanismus spolupráce mezi členskými státy a Komisí ke sdílení včasné výstrahy před riziky a incidenty, ke spolupráci a organizaci pravidelných vzájemných hodnocení; |
| --- | --- |

b)

vytváří se mechanismus spolupráce mezi členskými státy a Komisí ke sdílení včasné výstrahy před riziky a incidenty, ke spolupráci a organizaci pravidelných vzájemných hodnocení;

| c) | určitým typům subjektů v celé EU se ukládá povinnost zavést postupy řízení rizik a oznamovat podstatná narušení bezpečnosti poskytovaných základních služeb vnitrostátnímu odpovědnému orgánu. K subjektům, jichž se tyto požadavky týkají, patří provozovatelé klíčových informačních infrastruktur v některých odvětvích (finanční služby, doprava, energetika či zdravotnictví), poskytovatelé služeb informační společnosti (zejména služby cloud computingu, platformy pro elektronické obchodování, internetové platební brány, vyhledávače, obchody s aplikacemi, sociální sítě) a orgány veřejné správy. |
| --- | --- |

c)

určitým typům subjektů v celé EU se ukládá povinnost zavést postupy řízení rizik a oznamovat podstatná narušení bezpečnosti poskytovaných základních služeb vnitrostátnímu odpovědnému orgánu. K subjektům, jichž se tyto požadavky týkají, patří provozovatelé klíčových informačních infrastruktur v některých odvětvích (finanční služby, doprava, energetika či zdravotnictví), poskytovatelé služeb informační společnosti (zejména služby cloud computingu, platformy pro elektronické obchodování, internetové platební brány, vyhledávače, obchody s aplikacemi, sociální sítě) a orgány veřejné správy.

| 2.7 | Členské státy budou muset provést směrnici do 18 měsíců po jejím přijetí Radou a Evropským parlamentem (očekává se někdy v roce 2014). |
| --- | --- |

2.7

Členské státy budou muset provést směrnici do 18 měsíců po jejím přijetí Radou a Evropským parlamentem (očekává se někdy v roce 2014).

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Rozvoj internetu a digitální společnosti hluboce ovlivňuje každodenní život. S růstem naší závislosti na internetu však začala být naše svoboda, prosperita a kvalita života rostoucí měrou závislá na odolném zabezpečení sítí a informací – pokud by byl internet nefunkční a v nouzové situaci zůstaly elektronické zdravotní záznamy nepřístupné, umírali by lidé. Bezpečnost kriticky významné evropské informační infrastruktury však čelí rostoucí hrozbě a naše úroveň bezpečnosti sítí a informací není dostatečná. |
| --- | --- |

3.1

Rozvoj internetu a digitální společnosti hluboce ovlivňuje každodenní život. S růstem naší závislosti na internetu však začala být naše svoboda, prosperita a kvalita života rostoucí měrou závislá na odolném zabezpečení sítí a informací – pokud by byl internet nefunkční a v nouzové situaci zůstaly elektronické zdravotní záznamy nepřístupné, umírali by lidé. Bezpečnost kriticky významné evropské informační infrastruktury však čelí rostoucí hrozbě a naše úroveň bezpečnosti sítí a informací není dostatečná.

| 3.2 | Ředitel Europolu loni uvedl, že je „... velmi znepokojen touto neopodstatněnou důvěrou v nerozbitnost Internetu“ (8). Často slýcháme o nových kybernetických útocích na zásadně důležitou infrastrukturu páchaných zločinci, teroristy nebo vládami cizích států. Struktury, proti nimž útok směřoval, je ve většině případů neoznamují, protože se obávají poškození prestiže, nicméně v posledních týdnech jsme byli svědky útoků na internetovou infrastrukturu Evropy (9) a bankovní systémy (10), které byly natolik rušivé, že je již nešlo skrýt. Podle zveřejněných odhadů (11) bylo v roce 2011 provedeno 92 milionů kybernetických útoků na Nizozemsko a 82 milionů na Německa. Vláda Spojeného království odhaduje, že na tuto zemi bylo v roce 2011 provedeno 44 milionů kybernetických útoků, které způsobily hospodářskou ztrátu až 30 miliard eur (12). |
| --- | --- |

3.2

Ředitel Europolu loni uvedl, že je „... velmi znepokojen touto neopodstatněnou důvěrou v nerozbitnost Internetu“ (8). Často slýcháme o nových kybernetických útocích na zásadně důležitou infrastrukturu páchaných zločinci, teroristy nebo vládami cizích států. Struktury, proti nimž útok směřoval, je ve většině případů neoznamují, protože se obávají poškození prestiže, nicméně v posledních týdnech jsme byli svědky útoků na internetovou infrastrukturu Evropy (9) a bankovní systémy (10), které byly natolik rušivé, že je již nešlo skrýt. Podle zveřejněných odhadů (11) bylo v roce 2011 provedeno 92 milionů kybernetických útoků na Nizozemsko a 82 milionů na Německa. Vláda Spojeného království odhaduje, že na tuto zemi bylo v roce 2011 provedeno 44 milionů kybernetických útoků, které způsobily hospodářskou ztrátu až 30 miliard eur (12).

| 3.3 | V roce 2007 řešila Rada EU problém bezpečnosti sítí a informačních systémů v Evropě. (13) Politický přístup, který převládal v dalších letech (14), se však z velké části spoléhal na dobrovolné aktivity členských států, z nichž jen menšina podnikla nějaké účinné kroky. Výbor poznamenává, že četné členské státy dosud nezveřejnily vnitrostátní strategie kybernetické bezpečnosti ani nevyvinuly vnitrostátní krizové plány; některé státy ještě nevytvořily skupinu pro reakci na počítačové hrozby (CERT). Řada členských států také ještě neratifikovala úmluvu Rady Evropy o kyberkriminalitě (15). |
| --- | --- |

3.3

V roce 2007 řešila Rada EU problém bezpečnosti sítí a informačních systémů v Evropě. (13) Politický přístup, který převládal v dalších letech (14), se však z velké části spoléhal na dobrovolné aktivity členských států, z nichž jen menšina podnikla nějaké účinné kroky. Výbor poznamenává, že četné členské státy dosud nezveřejnily vnitrostátní strategie kybernetické bezpečnosti ani nevyvinuly vnitrostátní krizové plány; některé státy ještě nevytvořily skupinu pro reakci na počítačové hrozby (CERT). Řada členských států také ještě neratifikovala úmluvu Rady Evropy o kyberkriminalitě (15).

| 3.4 | Deset členských států s pokročilým zabezpečením sítí a informací vytvořilo Evropskou vládní skupinu CERT (EGC) pro těsnou spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací a reakce na incidenty. Členství v této skupině je v současné době uzavřeno. Ostatních 17 členských států i nově vytvořená skupina CERT-EU (16) jsou nyní z této elitní skupiny vyloučeny. Vzniká tak nová digitální diskrepance: mezi členskými státy vysoce pokročilými v zabezpečení sítí a informací, a zbývajícími. Pokud se tato diskrepance nepřeklene, bude ohrožovat samou podstatu digitálního jednotného trhu a bránit postupu k dosažení důvěry, harmonizace a interoperability. Pokud nedojde k rozhodným krokům, bude diskrepance mezi vysoce pokročilými a méně pokročilými členskými státy pravděpodobně narůstat, stejně jako poruchy vnitřního trhu související s rozdílnými možnostmi různých členských států. |
| --- | --- |

3.4

Deset členských států s pokročilým zabezpečením sítí a informací vytvořilo Evropskou vládní skupinu CERT (EGC) pro těsnou spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací a reakce na incidenty. Členství v této skupině je v současné době uzavřeno. Ostatních 17 členských států i nově vytvořená skupina CERT-EU (16) jsou nyní z této elitní skupiny vyloučeny. Vzniká tak nová digitální diskrepance: mezi členskými státy vysoce pokročilými v zabezpečení sítí a informací, a zbývajícími. Pokud se tato diskrepance nepřeklene, bude ohrožovat samou podstatu digitálního jednotného trhu a bránit postupu k dosažení důvěry, harmonizace a interoperability. Pokud nedojde k rozhodným krokům, bude diskrepance mezi vysoce pokročilými a méně pokročilými členskými státy pravděpodobně narůstat, stejně jako poruchy vnitřního trhu související s rozdílnými možnostmi různých členských států.

| 3.5 | Úspěšnost strategie kybernetické bezpečnosti a efektivnost navrhované směrnice o bezpečnosti sítí a informací bude záviset na tom, bude-li Evropa disponovat silným průmyslem v tomto oboru a dostatkem pracovníků s potřebnými specializovanými dovednostmi. EHSV kladně hodnotí, že návrh směrnice uvádí, že je třeba, aby členské státy investovaly do vzdělávání, šíření informovanosti a odborné přípravě v této oblasti. Výbor se dále vyslovuje pro to, aby všechny členské státy vyvinuly zvláštní úsilí při informování, vzdělávání a podpoře segmentu MSP v oblasti kybernetické bezpečnosti. Velké firmy mohou snadno získat potřebné znalosti, ale MSP potřebují podporu. |
| --- | --- |

3.5

Úspěšnost strategie kybernetické bezpečnosti a efektivnost navrhované směrnice o bezpečnosti sítí a informací bude záviset na tom, bude-li Evropa disponovat silným průmyslem v tomto oboru a dostatkem pracovníků s potřebnými specializovanými dovednostmi. EHSV kladně hodnotí, že návrh směrnice uvádí, že je třeba, aby členské státy investovaly do vzdělávání, šíření informovanosti a odborné přípravě v této oblasti. Výbor se dále vyslovuje pro to, aby všechny členské státy vyvinuly zvláštní úsilí při informování, vzdělávání a podpoře segmentu MSP v oblasti kybernetické bezpečnosti. Velké firmy mohou snadno získat potřebné znalosti, ale MSP potřebují podporu.

| 3.6 | EHSV se těší na spolupráci s Evropskou agenturou pro bezpečnost sítí a informací (ENISA), kdy se v průběhu Měsíce kybernetické bezpečnosti později v tomto roce bude podílet na podpoře bezpečnosti sítí a informací. Strategie kybernetické bezpečnosti a směrnice o bezpečnosti sítí a informací si kladou za cíl šířit v Unii kulturu bezpečnosti sítí a informací a zvyšovat úroveň dovedností v této oblasti. Výbor v této souvislosti upozorňuje Komisi na „soutěže hackerů“ pro mládež, které se velmi osvědčily a úspěšně zvyšují informovanost v některých členských státech a v USA. |
| --- | --- |

3.6

EHSV se těší na spolupráci s Evropskou agenturou pro bezpečnost sítí a informací (ENISA), kdy se v průběhu Měsíce kybernetické bezpečnosti později v tomto roce bude podílet na podpoře bezpečnosti sítí a informací. Strategie kybernetické bezpečnosti a směrnice o bezpečnosti sítí a informací si kladou za cíl šířit v Unii kulturu bezpečnosti sítí a informací a zvyšovat úroveň dovedností v této oblasti. Výbor v této souvislosti upozorňuje Komisi na „soutěže hackerů“ pro mládež, které se velmi osvědčily a úspěšně zvyšují informovanost v některých členských státech a v USA.

| 3.7 | Výbor rovněž s uspokojením bere na vědomí, že se strategie kybernetické bezpečnosti zasazuje za investice do výzkumu, vývoje a inovací v oblasti technologií zabezpečení sítí a informací. |
| --- | --- |

3.7

Výbor rovněž s uspokojením bere na vědomí, že se strategie kybernetické bezpečnosti zasazuje za investice do výzkumu, vývoje a inovací v oblasti technologií zabezpečení sítí a informací.

| 3.8 | Nárůst cloud computingu vytváří mnohá další rizika pro kybernetickou bezpečnost, kterým je třeba zamezit. Kybernetickému zločinu se například dostává do rukou obrovský výpočetní výkon za poměrně nízkou cenu a data pocházející z tisíců společností se nyní soustřeďují v datových úložištích, jež jsou zranitelná vůči soustředěnému útoku. EHSV již vyzýval k větší kybernetické odolnosti v cloud computingu (17). |
| --- | --- |

3.8

Nárůst cloud computingu vytváří mnohá další rizika pro kybernetickou bezpečnost, kterým je třeba zamezit. Kybernetickému zločinu se například dostává do rukou obrovský výpočetní výkon za poměrně nízkou cenu a data pocházející z tisíců společností se nyní soustřeďují v datových úložištích, jež jsou zranitelná vůči soustředěnému útoku. EHSV již vyzýval k větší kybernetické odolnosti v cloud computingu (17).

| 3.9 | Výbor v minulosti vyzýval k zavedení dobrovolného elektronického identifikačního systému na úrovni EU, jenž by doplnil existující vnitrostátní systémy. Takový systém by přinášel větší míru ochrany proti podvodu, větší vzájemnou důvěru mezi hospodářskými subjekty, nižší náklady na poskytování služeb, vyšší kvalitu služeb a ochranu občanů. |
| --- | --- |

3.9

Výbor v minulosti vyzýval k zavedení dobrovolného elektronického identifikačního systému na úrovni EU, jenž by doplnil existující vnitrostátní systémy. Takový systém by přinášel větší míru ochrany proti podvodu, větší vzájemnou důvěru mezi hospodářskými subjekty, nižší náklady na poskytování služeb, vyšší kvalitu služeb a ochranu občanů.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Je škoda, že tento návrh směrnice o bezpečnosti sítí a informací předložený Komisí je příliš nerozhodný, není dostatečně jasný a příliš spoléhá na samoregulaci ze strany členských států. Nedostatek norem, jasných definic a kategoricky stanovených povinností, zejména v kapitole IV této směrnice, ponechává členským státům přílišnou volnost v interpretaci a provedení rozhodujících prvků legislativního aktu. Nařízení s jednoznačně definovanými závaznými právními povinnostmi členských států by bylo efektivnější než směrnice. |
| --- | --- |

4.1

Je škoda, že tento návrh směrnice o bezpečnosti sítí a informací předložený Komisí je příliš nerozhodný, není dostatečně jasný a příliš spoléhá na samoregulaci ze strany členských států. Nedostatek norem, jasných definic a kategoricky stanovených povinností, zejména v kapitole IV této směrnice, ponechává členským státům přílišnou volnost v interpretaci a provedení rozhodujících prvků legislativního aktu. Nařízení s jednoznačně definovanými závaznými právními povinnostmi členských států by bylo efektivnější než směrnice.

| 4.2 | Výbor zaznamenává, že článek 6 směrnice uvádí, že každý členský stát jmenuje „odpovědný orgán“, který bude vykonávat dohled a přispívat k jednotnému uplatňování směrnice na úrovni Unie. Dále zaznamenává, že v článku 8 se upravuje zřízení „sítě pro spolupráci“, která za využití svých pravomocí a pravomocí Komise bude poskytovat celoevropské vedení, správu a v případě nutnosti prosazování na úrovni členských států. EHSV je přesvědčen, že při budování tohoto správního rámce by EU měla zvážit vytvoření agentury na úrovni EU, která by v oblasti bezpečnosti sítí a informací působila analogicky jako Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA), jež stanoví normy, řídí prosazování bezpečnosti a plnění požadavků pro letadla, letiště a letecký provoz. |
| --- | --- |

4.2

Výbor zaznamenává, že článek 6 směrnice uvádí, že každý členský stát jmenuje „odpovědný orgán“, který bude vykonávat dohled a přispívat k jednotnému uplatňování směrnice na úrovni Unie. Dále zaznamenává, že v článku 8 se upravuje zřízení „sítě pro spolupráci“, která za využití svých pravomocí a pravomocí Komise bude poskytovat celoevropské vedení, správu a v případě nutnosti prosazování na úrovni členských států. EHSV je přesvědčen, že při budování tohoto správního rámce by EU měla zvážit vytvoření agentury na úrovni EU, která by v oblasti bezpečnosti sítí a informací působila analogicky jako Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA), jež stanoví normy, řídí prosazování bezpečnosti a plnění požadavků pro letadla, letiště a letecký provoz.

| 4.3 | Agentura na úrovni EU pro bezpečnost sítí a informací, jak ji navrhuje Výbor ve výše uvedeném odstavci 4.2, by mohla být založena na práci v oblasti kybernetické bezpečnosti, kterou vykonala ENISA, Evropský výbor pro normalizaci (CEN), skupiny pro reakci na počítačové hrozby (CERT), Evropská vládní skupina CERT (EGC) a další. Taková agentura by stanovila normy a monitorovala prosazování všech prvků bezpečnosti sítí a informací, od certifikace bezpečných koncových zařízení a použití po bezpečnost sítí a dat. |
| --- | --- |

4.3

Agentura na úrovni EU pro bezpečnost sítí a informací, jak ji navrhuje Výbor ve výše uvedeném odstavci 4.2, by mohla být založena na práci v oblasti kybernetické bezpečnosti, kterou vykonala ENISA, Evropský výbor pro normalizaci (CEN), skupiny pro reakci na počítačové hrozby (CERT), Evropská vládní skupina CERT (EGC) a další. Taková agentura by stanovila normy a monitorovala prosazování všech prvků bezpečnosti sítí a informací, od certifikace bezpečných koncových zařízení a použití po bezpečnost sítí a dat.

| 4.4 | Členské státy jsou na sobě vzájemně velmi závislé při zajišťování bezpečnosti sítí a informací v Unii jako celku a případné selhání tohoto zabezpečení by bylo pro všechny dotčené strany velmi nákladné. Z toho důvodu EHSV navrhuje, aby legislativa zahrnovala explicitní a přiměřené sankce za neplnění požadavků, harmonizované a odrážející celoevropský rozměr odpovědnosti a rozsah škod, jež by neplnění požadavků mohlo způsobit nejen na domácím trhu, ale i v Unii jako celku. Článek 17 legislativního aktu, jenž se zabývá sankcemi, je obecný, poskytuje členským státům přílišnou volnost při určování sankcí a neposkytuje dostatečné pokyny k tomu, aby byly vzaty v úvahu přeshraniční a celoevropské účinky. |
| --- | --- |

4.4

Členské státy jsou na sobě vzájemně velmi závislé při zajišťování bezpečnosti sítí a informací v Unii jako celku a případné selhání tohoto zabezpečení by bylo pro všechny dotčené strany velmi nákladné. Z toho důvodu EHSV navrhuje, aby legislativa zahrnovala explicitní a přiměřené sankce za neplnění požadavků, harmonizované a odrážející celoevropský rozměr odpovědnosti a rozsah škod, jež by neplnění požadavků mohlo způsobit nejen na domácím trhu, ale i v Unii jako celku. Článek 17 legislativního aktu, jenž se zabývá sankcemi, je obecný, poskytuje členským státům přílišnou volnost při určování sankcí a neposkytuje dostatečné pokyny k tomu, aby byly vzaty v úvahu přeshraniční a celoevropské účinky.

| 4.5 | Vlády a poskytovatelé životně důležitých služeb nemají v současnosti ve zvyku zveřejňovat selhání bezpečnosti a odolnosti, pokud k tomu nejsou donuceni. Tento nedostatek otevřenosti je na škodu evropské schopnosti reagovat rychle a účinně na kybernetické hrozby a zlepšovat obecnou bezpečnost sítí a informací vzájemným učením. Výbor schvaluje postup Komise, jejíž návrh směrnice požaduje povinné oznamování všech významných bezpečnostních incidentů týkajících se sítí a informací. EHSV se nedomnívá, že by dobrovolné oznamování incidentů dotčenými subjekty přineslo výsledek, protože existují motivy selhání zatajit: obavy ze ztráty prestiže a odpovědnosti za škodu. |
| --- | --- |

4.5

Vlády a poskytovatelé životně důležitých služeb nemají v současnosti ve zvyku zveřejňovat selhání bezpečnosti a odolnosti, pokud k tomu nejsou donuceni. Tento nedostatek otevřenosti je na škodu evropské schopnosti reagovat rychle a účinně na kybernetické hrozby a zlepšovat obecnou bezpečnost sítí a informací vzájemným učením. Výbor schvaluje postup Komise, jejíž návrh směrnice požaduje povinné oznamování všech významných bezpečnostních incidentů týkajících se sítí a informací. EHSV se nedomnívá, že by dobrovolné oznamování incidentů dotčenými subjekty přineslo výsledek, protože existují motivy selhání zatajit: obavy ze ztráty prestiže a odpovědnosti za škodu.

| 4.6 | Směrnice však v článku 14, jenž se zabývá oznamováním, neuvádí žádnou definici, co by mělo představovat incident s „významným dopadem“ na bezpečnost, a ponechává přílišnou volnost dotčeným subjektům a členským státům v tom, zda incidenty v oblasti bezpečnosti sítí a informací oznamovat, či ne. Efektivní legislativa vyžaduje jednoznačné požadavky. Navrhovaná směrnice je příliš vágní při zásadním definování požadavků, takže není možné volat k odpovědnosti subjekty odpovědné za neplnění požadavků ve smyslu článku 17 směrnice. |
| --- | --- |

4.6

Směrnice však v článku 14, jenž se zabývá oznamováním, neuvádí žádnou definici, co by mělo představovat incident s „významným dopadem“ na bezpečnost, a ponechává přílišnou volnost dotčeným subjektům a členským státům v tom, zda incidenty v oblasti bezpečnosti sítí a informací oznamovat, či ne. Efektivní legislativa vyžaduje jednoznačné požadavky. Navrhovaná směrnice je příliš vágní při zásadním definování požadavků, takže není možné volat k odpovědnosti subjekty odpovědné za neplnění požadavků ve smyslu článku 17 směrnice.

| 4.7 | Vzhledem k tomu, že zajišťování bezpečnosti sítí a informací je převážně záležitostí soukromého sektoru, je důležité podporovat vysokou úroveň důvěry a spolupráce se všemi společnostmi odpovědnými za životně důležitou informační infrastrukturu a služby. Evropské partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem pro odolnost (E3PR) bylo v roce 2009 iniciativou Komise, kterou je třeba ocenit a podpořit. Výbor je však přesvědčen, že tato iniciativa musí být posílena a podpořena regulativní povinností v legislativním aktu o bezpečnosti sítí a informací, jež by klíčové zúčastněné strany zavázala ke spolupráci v případě, že se řádně nezapojují. |
| --- | --- |

4.7

Vzhledem k tomu, že zajišťování bezpečnosti sítí a informací je převážně záležitostí soukromého sektoru, je důležité podporovat vysokou úroveň důvěry a spolupráce se všemi společnostmi odpovědnými za životně důležitou informační infrastrukturu a služby. Evropské partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem pro odolnost (E3PR) bylo v roce 2009 iniciativou Komise, kterou je třeba ocenit a podpořit. Výbor je však přesvědčen, že tato iniciativa musí být posílena a podpořena regulativní povinností v legislativním aktu o bezpečnosti sítí a informací, jež by klíčové zúčastněné strany zavázala ke spolupráci v případě, že se řádně nezapojují.

| 4.8 | Každý členský stát by měl pro svou jurisdikci publikovat internetový seznam všech subjektů, jichž se týkají požadavky na bezpečnost a povinnost oznamovat incidenty podle článku 14 návrhu směrnice. Obdobně jako ujasnění, jak každý členský stát rozhoduje o aplikaci článku 3 směrnice, by tato transparentnost napomohla budování důvěry a podpořila kulturu řízení rizika mezi občany. |
| --- | --- |

4.8

Každý členský stát by měl pro svou jurisdikci publikovat internetový seznam všech subjektů, jichž se týkají požadavky na bezpečnost a povinnost oznamovat incidenty podle článku 14 návrhu směrnice. Obdobně jako ujasnění, jak každý členský stát rozhoduje o aplikaci článku 3 směrnice, by tato transparentnost napomohla budování důvěry a podpořila kulturu řízení rizika mezi občany.

| 4.9 | EHSV zaznamenává, že vývojáři softwaru a výrobci hardwaru jsou explicitně vyňati z požadavků směrnice, protože nejsou poskytovateli služeb informační společnosti. Výbor je však přesvědčen, že navrhovaný legislativní akt by měl stanovit, že subjekty, jimž navrhovaná směrnice ukládá povinnosti, mohou pohnat k zodpovědnosti dodavatele softwaru a hardwaru za jakékoliv vady výrobků nebo služeb, které se přímo podílely na incidentech v oblasti bezpečnosti sítí a informací. |
| --- | --- |

4.9

EHSV zaznamenává, že vývojáři softwaru a výrobci hardwaru jsou explicitně vyňati z požadavků směrnice, protože nejsou poskytovateli služeb informační společnosti. Výbor je však přesvědčen, že navrhovaný legislativní akt by měl stanovit, že subjekty, jimž navrhovaná směrnice ukládá povinnosti, mohou pohnat k zodpovědnosti dodavatele softwaru a hardwaru za jakékoliv vady výrobků nebo služeb, které se přímo podílely na incidentech v oblasti bezpečnosti sítí a informací.

| 4.10 | Komise odhaduje, že provádění navrhované směrnice o bezpečnosti sítí a informací bude stát přibližně 2 mld. eur ročně s tím, že se na těchto výdajích bude podílet evropský veřejný a soukromý sektor. Výbor však poznamenává, že některé členské státy pod finančním tlakem budou jen těžko hledat investiční prostředky ke splnění požadavků směrnice. Je třeba zvážit, jak by mohla být v rámci VFR poskytována podpora na splnění požadavků na bezpečnost sítí a informací za využití různých nástrojů, včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), a snad i Fondu pro vnitřní bezpečnost. |
| --- | --- |

4.10

Komise odhaduje, že provádění navrhované směrnice o bezpečnosti sítí a informací bude stát přibližně 2 mld. eur ročně s tím, že se na těchto výdajích bude podílet evropský veřejný a soukromý sektor. Výbor však poznamenává, že některé členské státy pod finančním tlakem budou jen těžko hledat investiční prostředky ke splnění požadavků směrnice. Je třeba zvážit, jak by mohla být v rámci VFR poskytována podpora na splnění požadavků na bezpečnost sítí a informací za využití různých nástrojů, včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), a snad i Fondu pro vnitřní bezpečnost.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Otevřený, bezpečný a chráněný kyberprostor, JOIN(2013) 1.

1

(2)  Stanoviska EHSV Ochrana kritické informační infrastruktury, Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 98 a Útoky proti informačním systémům, Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 130.

2

(3)  Evropská agentura pro bezpečnost letectví: http://easa.europa.eu/

3

(4)  Stanoviska EHSV Cloud computing v Evropě, Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 40, a Na cestě k evropské strategii pro cloud computing, Úř. věst. C 76, 14.3.2013, s. 59.

4

(5)  http://www.nytimes.com/2013/03/25/technology/united-states-wants-to-attract-hackers-to-public-sector.html?pagewanted=all&_r=0

5

(6)  http://www.bbc.co.uk/news/technology-17333601

6

(7)  Stanovisko EHSV Bezpečná informační společnost, Úř. věst. C 97, 28.4.2007, s. 21;

7

stanovisko EHSV Ochrana kritické informační infrastruktury, Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 98;

stanovisko EHSV „Nové“ nařízení ENISA, Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 58;

stanovisko EHSV Obecné nařízení o ochraně údajů, Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 90;

stanovisko EHSV Útoky proti informačním systémům, Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 130;

stanovisko EHSV Elektronické transakce na vnitřním trhu, Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 73;

stanovisko EHSV Uvolnění potenciálu cloud computingu v Evropě, Úř. věst. C 76, 14.3.2013, s. 59.

(8)  http://forumblog.org/2012/05/what-if-the-internet-collapsed/

8

(9)  http://www.nytimes.com/2013/03/27/technology/united-states-wants-to-attract-hackers-to-public-sector.html?pagewanted=all&_r=0

9

(10)  http://www.dutchnews.nl/news/archives/2013/04/online_retailers_demand_banks.php

10

(11)  http://www.securelist.com/en/analysis/204792216/Kaspersky_Security_Bulletin_Statistics_2011

11

(12)  Strategie kybernetické bezpečnosti UK – situační zpráva, http://www.nao.org.uk/wp-content/uploads/2013/03/Cyber-security-Full-report.pdf

12

(13)  Usnesení Rady 2007/C 68/01.

13

(14)  COM(2006) 251 a COM(2009) 149.

14

(15)  http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/ChercheSig.asp?NT=185&CL=ENG

15

(16)  CERT-EU je stálá skupina pro reakci na počítačové hrozby (Computer Emergency Response Team) pro evropské instituce, agentury a orgány.

16

(17)  Stanoviska EHSV Cloud computing v Evropě, Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 40, a Uvolnění potenciálu cloud computingu v Evropě, Úř. věst. C 76, 14.3.2013, s. 59.

17

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/138 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/138

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o fluorovaných skleníkových plynech

COM(2012) 643 final – 2012/0305 (COD)

2013/C 271/26

Zpravodaj: pan Mário SOARES

Dne 21. listopadu 2012 se Rada a dne 19. listopadu 2012 Evropský parlament, v souladu s čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o fluorovaných skleníkových plynech

COM(2012) 643 final – 2012/0305 (COD).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 26. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 23. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 92 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV rozhodně podporuje Komisi v úsilí posílit legislativu týkající se fluorovaných skleníkových plynů (F-plynů). |
| --- | --- |

1.1

EHSV rozhodně podporuje Komisi v úsilí posílit legislativu týkající se fluorovaných skleníkových plynů (F-plynů).

| 1.2 | EHSV poukazuje na to, že je naléhavě nutné přijmout celosvětovou dohodu ke kontrole F-plynů, jež by kladla všem hospodářstvím na světě stejná pravidla. |
| --- | --- |

1.2

EHSV poukazuje na to, že je naléhavě nutné přijmout celosvětovou dohodu ke kontrole F-plynů, jež by kladla všem hospodářstvím na světě stejná pravidla.

| 1.3 | Zaměstnanost musí být v kontextu ekonomické a sociální krize, jíž v současné době procházíme, prioritou. Přechod k hospodářství zohledňujícímu klima a životní prostředí se musí opírat o silný sociální dialog, který by kolektivně a demokraticky ovlivňoval budoucí změny. Sociální dialog, vyjednávání a zapojení jsou základní hodnoty a nástroje, které podporují a usnadňují sladění podpory sociální soudržnosti a kvalitních pracovních míst, tvorbu pracovních míst a posílení inovací a konkurenceschopnosti v rámci evropských ekonomik. |
| --- | --- |

1.3

Zaměstnanost musí být v kontextu ekonomické a sociální krize, jíž v současné době procházíme, prioritou. Přechod k hospodářství zohledňujícímu klima a životní prostředí se musí opírat o silný sociální dialog, který by kolektivně a demokraticky ovlivňoval budoucí změny. Sociální dialog, vyjednávání a zapojení jsou základní hodnoty a nástroje, které podporují a usnadňují sladění podpory sociální soudržnosti a kvalitních pracovních míst, tvorbu pracovních míst a posílení inovací a konkurenceschopnosti v rámci evropských ekonomik.

| 1.4 | EHSV vyzývá ke snížení finanční a administrativní zátěže související s prováděním různých částí tohoto nařízení, a to zejména pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

1.4

EHSV vyzývá ke snížení finanční a administrativní zátěže související s prováděním různých částí tohoto nařízení, a to zejména pro malé a střední podniky.

| 1.5 | EHSV dále vyzývá k většímu zohlednění spotřeby energie během celého životního cyklu a k začlenění případných nevýhod souvisejících s navrhovanými alternativními technologiemi do analýzy nákladů a přínosů. |
| --- | --- |

1.5

EHSV dále vyzývá k většímu zohlednění spotřeby energie během celého životního cyklu a k začlenění případných nevýhod souvisejících s navrhovanými alternativními technologiemi do analýzy nákladů a přínosů.

| 1.6 | Komise a členské státy by měly zvýšit podporu průmyslovému výzkumu a inovacím, zejména vývoji alternativních technologií oproti F-plynům. |
| --- | --- |

1.6

Komise a členské státy by měly zvýšit podporu průmyslovému výzkumu a inovacím, zejména vývoji alternativních technologií oproti F-plynům.

| 1.7 | Členské státy a podniky by měly vyvinout úsilí zaměřené na provádění sociálně spravedlivého přechodu v rámci politik zacílených na snížení používání a produkce F-plynů. |
| --- | --- |

1.7

Členské státy a podniky by měly vyvinout úsilí zaměřené na provádění sociálně spravedlivého přechodu v rámci politik zacílených na snížení používání a produkce F-plynů.

| 1.8 | Vývoj školících programů pro přípravu zaměstnanců na alternativní technologie k F-plynům může být potřebný, avšak je třeba zohlednit specifickou situaci malých a středních podniků. Finanční a administrativní zátěž související s certifikací a školeními by měla být omezena. |
| --- | --- |

1.8

Vývoj školících programů pro přípravu zaměstnanců na alternativní technologie k F-plynům může být potřebný, avšak je třeba zohlednit specifickou situaci malých a středních podniků. Finanční a administrativní zátěž související s certifikací a školeními by měla být omezena.

| 1.9 | Je třeba jednat před použitím F-plynů a proto předcházet únikům prostřednictvím posílení požadavků týkajících se koncepce zařízení obsahujících tyto látky. |
| --- | --- |

1.9

Je třeba jednat před použitím F-plynů a proto předcházet únikům prostřednictvím posílení požadavků týkajících se koncepce zařízení obsahujících tyto látky.

| 1.10 | Členské státy by měly vyvinout systémy odděleného sběru pro přístroje, jež dosáhly konce své životnosti a obsahují fluorované látky, v souladu se zásadami směrnice 2002/96/ES o odpadních elektrických a elektronických zařízeních. |
| --- | --- |

1.10

Členské státy by měly vyvinout systémy odděleného sběru pro přístroje, jež dosáhly konce své životnosti a obsahují fluorované látky, v souladu se zásadami směrnice 2002/96/ES o odpadních elektrických a elektronických zařízeních.

| 1.11 | Školicí programy by se měly týkat všech podniků, které provádějí činnosti související s výrobou, distribucí a montáží zařízení obsahujících fluorované plyny a programy by měly být rozšířeny na alternativní technologie za účelem usnadnění technologického přechodu. |
| --- | --- |

1.11

Školicí programy by se měly týkat všech podniků, které provádějí činnosti související s výrobou, distribucí a montáží zařízení obsahujících fluorované plyny a programy by měly být rozšířeny na alternativní technologie za účelem usnadnění technologického přechodu.

| 1.12 | EHSV se domnívá, že by bylo vhodnější rozlišovat mezi těmito technologiemi a tak zajistit postupné odstranění spíše než postupné snižování alespoň tam, kde je to technicky proveditelné a ekonomicky reálné. |
| --- | --- |

1.12

EHSV se domnívá, že by bylo vhodnější rozlišovat mezi těmito technologiemi a tak zajistit postupné odstranění spíše než postupné snižování alespoň tam, kde je to technicky proveditelné a ekonomicky reálné.

| 1.13 | Omezení ukládaná evropským producentům musejí platit rovněž pro výrobky dovážené do Evropské unie. |
| --- | --- |

1.13

Omezení ukládaná evropským producentům musejí platit rovněž pro výrobky dovážené do Evropské unie.

| 1.14 | Evropská komise bude mít hlavní zodpovědnost při provádění systému pro obchodování s povolenkami a měla by omezit náklady provádění s cílem zachovat environmentální integritu. |
| --- | --- |

1.14

Evropská komise bude mít hlavní zodpovědnost při provádění systému pro obchodování s povolenkami a měla by omezit náklady provádění s cílem zachovat environmentální integritu.

| 1.15 | Komise by měla mít ve vztahu k tomuto nařízení pravomoci ke kontrole, ověřování a uvádění do souladu. |
| --- | --- |

1.15

Komise by měla mít ve vztahu k tomuto nařízení pravomoci ke kontrole, ověřování a uvádění do souladu.

| 1.16 | EHSV souhlasí s volbou ochrany životního prostředí jako právního základu, zdůrazňuje však nutnost dohlížet na to, aby provádění nařízení nenarušovalo integritu vnitřního trhu. |
| --- | --- |

1.16

EHSV souhlasí s volbou ochrany životního prostředí jako právního základu, zdůrazňuje však nutnost dohlížet na to, aby provádění nařízení nenarušovalo integritu vnitřního trhu.

2.   Úvod

| 2.1 | V roce 2004 vypracoval EHSV stanovisko (1) k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o některých fluorovaných skleníkových plynech (stávající nařízení č. 842/2006), v němž zdůraznil, že lidská činnost zvýšila koncentraci skleníkových plynů a že pokud tento trend, včetně globálního oteplování, které z něj vyplývá, nebude omezen či zvrácen, povede to k trvalé a potenciálně škodlivé změně klimatu. Ačkoli stanovisko z roku 2004 podpořilo cíl a obecný přístup Komise, poukázalo na několik otázek, jež návrh nařízení vyvolává. Některé z těchto kritických připomínek jsou, jak se zdá, stále platné, a opakují se i v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

2.1

V roce 2004 vypracoval EHSV stanovisko (1) k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o některých fluorovaných skleníkových plynech (stávající nařízení č. 842/2006), v němž zdůraznil, že lidská činnost zvýšila koncentraci skleníkových plynů a že pokud tento trend, včetně globálního oteplování, které z něj vyplývá, nebude omezen či zvrácen, povede to k trvalé a potenciálně škodlivé změně klimatu. Ačkoli stanovisko z roku 2004 podpořilo cíl a obecný přístup Komise, poukázalo na několik otázek, jež návrh nařízení vyvolává. Některé z těchto kritických připomínek jsou, jak se zdá, stále platné, a opakují se i v tomto stanovisku.

| 2.2 | F-plyny jsou významnými skleníkovými plyny vznikajícími v důsledku lidské činnosti. V současné době jsou obsahem dvou mezinárodních dohod v závislosti na tom, zda mají schopnosti ničení stratosférické ozonové vrstvy či nikoliv. Na jedné straně je to Montrealský protokol z roku 1987, jenž vyplynul z Vídeňské úmluvy, který stanovuje opatření pro kontrolu produkce a využití těchto látek s cílem jejich úplného odstranění. Tento protokol se neustále vyvíjel za účelem rozšiřování své oblasti působnosti na nové plyny a nové aplikace. Na druhé straně je to Kjótský protokol, který emise fluorovaných skleníkových plynů, jež nemají dopad na ozónovou vrstvu, zahrnuje do úsilí o snižování emisí skleníkových plynů, které tato dohoda provádí. V roce 2012 byla zřízena koalice pro klima a čisté ovzduší za účelem boje se znečišťujícími látkami s krátkou životností, která rovněž zařadila emise HFC na špici svých priorit. |
| --- | --- |

2.2

F-plyny jsou významnými skleníkovými plyny vznikajícími v důsledku lidské činnosti. V současné době jsou obsahem dvou mezinárodních dohod v závislosti na tom, zda mají schopnosti ničení stratosférické ozonové vrstvy či nikoliv. Na jedné straně je to Montrealský protokol z roku 1987, jenž vyplynul z Vídeňské úmluvy, který stanovuje opatření pro kontrolu produkce a využití těchto látek s cílem jejich úplného odstranění. Tento protokol se neustále vyvíjel za účelem rozšiřování své oblasti působnosti na nové plyny a nové aplikace. Na druhé straně je to Kjótský protokol, který emise fluorovaných skleníkových plynů, jež nemají dopad na ozónovou vrstvu, zahrnuje do úsilí o snižování emisí skleníkových plynů, které tato dohoda provádí. V roce 2012 byla zřízena koalice pro klima a čisté ovzduší za účelem boje se znečišťujícími látkami s krátkou životností, která rovněž zařadila emise HFC na špici svých priorit.

| 2.3 | EU patří spolu s dalšími aktéry k předním bojovníkům s fluorovanými skleníkovými plyny. V letech 2009, 2010, 2011 a 2012 navrhla řada signatářů Montrealského protokolu, včetně USA, návrhy zaměřené na snížení globální produkce a spotřeby částečně fluorovaných uhlovodíků (HFC). 108 států tuto iniciativu podpořilo. |
| --- | --- |

2.3

EU patří spolu s dalšími aktéry k předním bojovníkům s fluorovanými skleníkovými plyny. V letech 2009, 2010, 2011 a 2012 navrhla řada signatářů Montrealského protokolu, včetně USA, návrhy zaměřené na snížení globální produkce a spotřeby částečně fluorovaných uhlovodíků (HFC). 108 států tuto iniciativu podpořilo.

| 2.4 | Dosud však došlo pouze k malému pokroku, protože Čína, Brazílie, Indie, země Perského zálivu a další státy odmítly tuto otázku projednat v rámci Montrealského protokolu s odůvodněním, že F-plyny zahrnuté do Kjótského protokolu nemají vliv na stratosférickou ozónovou vrstvu. |
| --- | --- |

2.4

Dosud však došlo pouze k malému pokroku, protože Čína, Brazílie, Indie, země Perského zálivu a další státy odmítly tuto otázku projednat v rámci Montrealského protokolu s odůvodněním, že F-plyny zahrnuté do Kjótského protokolu nemají vliv na stratosférickou ozónovou vrstvu.

| 2.5 | Evropská unie přijala v roce 2009 cíle snížit své emise skleníkových plynů do roku 2020 a 2050. Do roku 2020 by emise skleníkových plynů v EU měly poklesnout o 20 % oproti úrovni v roce 1990 a o 30 % v případě, že bude podepsána mezinárodní dohoda, jež by velké globální ekonomiky zavazovala k podobným cílům. |
| --- | --- |

2.5

Evropská unie přijala v roce 2009 cíle snížit své emise skleníkových plynů do roku 2020 a 2050. Do roku 2020 by emise skleníkových plynů v EU měly poklesnout o 20 % oproti úrovni v roce 1990 a o 30 % v případě, že bude podepsána mezinárodní dohoda, jež by velké globální ekonomiky zavazovala k podobným cílům.

| 2.6 | Za účelem dosažení těchto cílů EU vytvořila soubor nástrojů, z nichž nejvýznamnější jsou: systém EU pro obchodování s emisními povolenkami (směrnice 2009/29/ES), směrnice o obnovitelných zdrojích energie (směrnice 2009/28/ES), směrnice o energetické účinnosti (směrnice 2012/27/EU) a rozhodnutí o sdíleném úsilí členských států (rozhodnutí č. 406/2009/ES). EU uznala, že vyspělé země musí do roku 2050 snížit emise o 80 až 95 % oproti úrovni z roku 1990 za účelem dodržení cíle omezení celosvětové změny klimatu na dva stupně Celsia. |
| --- | --- |

2.6

Za účelem dosažení těchto cílů EU vytvořila soubor nástrojů, z nichž nejvýznamnější jsou: systém EU pro obchodování s emisními povolenkami (směrnice 2009/29/ES), směrnice o obnovitelných zdrojích energie (směrnice 2009/28/ES), směrnice o energetické účinnosti (směrnice 2012/27/EU) a rozhodnutí o sdíleném úsilí členských států (rozhodnutí č. 406/2009/ES). EU uznala, že vyspělé země musí do roku 2050 snížit emise o 80 až 95 % oproti úrovni z roku 1990 za účelem dodržení cíle omezení celosvětové změny klimatu na dva stupně Celsia.

| 2.7 | „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“ Evropské komise stanovuje, že nejúčinnější ekonomické scénáře počítají v roce 2020 se snížením emisí o 25 % oproti roku 1990, v roce 2030 o 40 % a o 60 % v roce 2040. |
| --- | --- |

2.7

„Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“ Evropské komise stanovuje, že nejúčinnější ekonomické scénáře počítají v roce 2020 se snížením emisí o 25 % oproti roku 1990, v roce 2030 o 40 % a o 60 % v roce 2040.

| 2.8 | Vzhledem k jejich potenciálu při globálním oteplování jsou F-plyny nedílnou součástí evropského rámce boje proti změně klimatu. Evropskou legislativu v oblasti F-plynů tvoří dva hlavní legislativní akty:






  — | nařízení č. 842/2006 stanovuje systém prevence úniku během používání a na konci životnosti stacionárních zařízení a omezený počet zákazů u specifických aplikací; |
| --- | --- | --- |

2.8

Vzhledem k jejich potenciálu při globálním oteplování jsou F-plyny nedílnou součástí evropského rámce boje proti změně klimatu. Evropskou legislativu v oblasti F-plynů tvoří dva hlavní legislativní akty:

—

nařízení č. 842/2006 stanovuje systém prevence úniku během používání a na konci životnosti stacionárních zařízení a omezený počet zákazů u specifických aplikací;

| — | směrnice 2006/40/CE o klimatizačních systémech. |
| --- | --- |

—

směrnice 2006/40/CE o klimatizačních systémech.

| 2.9 | Posílené úsilí EU v boji se změnou klimatu a přechod k nízkouhlíkovému hospodářství je vítané, ale musí být podpořeno důvěryhodným sociálním programem a fondy potřebnými pro podporu odvětví a regionů, jejichž zaměstnanost by byla negativně postižena, pokud by další velké ekonomiky neučinily pokrok. Mezinárodní ekonomická a energetická situace učinila konkurenceschopnost velmi citlivým tématem, zejména pro energeticky náročná vývozní odvětví. Úsilí o dekarbonizaci hospodářství EU se musí více zaměřit na projekt reindustrializace založený zejména na účinném využívání zdrojů, včetně energie, a na udržitelných a inovačních technologiích. |
| --- | --- |

2.9

Posílené úsilí EU v boji se změnou klimatu a přechod k nízkouhlíkovému hospodářství je vítané, ale musí být podpořeno důvěryhodným sociálním programem a fondy potřebnými pro podporu odvětví a regionů, jejichž zaměstnanost by byla negativně postižena, pokud by další velké ekonomiky neučinily pokrok. Mezinárodní ekonomická a energetická situace učinila konkurenceschopnost velmi citlivým tématem, zejména pro energeticky náročná vývozní odvětví. Úsilí o dekarbonizaci hospodářství EU se musí více zaměřit na projekt reindustrializace založený zejména na účinném využívání zdrojů, včetně energie, a na udržitelných a inovačních technologiích.

3.   Shrnutí a cíle návrhu Komise

3.1   Cílem návrhu Komise je:

| 3.1.1 | nahradit nařízení (ES) č. 842/2006 o některých fluorovaných skleníkových plynech, aby se zajistil nákladově účinnější příspěvek k dosažení cílů EU v oblasti klimatu tím, že se podaří podniky odradit od používání F-plynů s významným dopadem na klima ve prospěch energeticky účinných a bezpečných alternativ a že se dále zvýší možnosti omezování úniků a likvidace výrobků a zařízení s obsahem F-plynů po ukončení jejich životnosti; |
| --- | --- |

3.1.1

nahradit nařízení (ES) č. 842/2006 o některých fluorovaných skleníkových plynech, aby se zajistil nákladově účinnější příspěvek k dosažení cílů EU v oblasti klimatu tím, že se podaří podniky odradit od používání F-plynů s významným dopadem na klima ve prospěch energeticky účinných a bezpečných alternativ a že se dále zvýší možnosti omezování úniků a likvidace výrobků a zařízení s obsahem F-plynů po ukončení jejich životnosti;

| 3.1.2 | posílit udržitelný růst, podporovat inovace a vyvíjet ekologické technologie zlepšováním tržních příležitostí pro alternativní technologie a plyny s nízkým dopadem na klima; |
| --- | --- |

3.1.2

posílit udržitelný růst, podporovat inovace a vyvíjet ekologické technologie zlepšováním tržních příležitostí pro alternativní technologie a plyny s nízkým dopadem na klima;

| 3.1.3 | přizpůsobit EU nejnovějším vědeckým poznatkům na mezinárodní úrovni popsaným ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) OSN, např. s ohledem na látky, na něž se vztahuje toto nařízení, a výpočet jejich potenciálu globálního oteplování (GWP); |
| --- | --- |

3.1.3

přizpůsobit EU nejnovějším vědeckým poznatkům na mezinárodní úrovni popsaným ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) OSN, např. s ohledem na látky, na něž se vztahuje toto nařízení, a výpočet jejich potenciálu globálního oteplování (GWP);

| 3.1.4 | přispět k dosažení konsenzu ohledně mezinárodní dohody o postupném omezování částečně fluorovaných uhlovodíků (HFC), což je nejběžnější skupina F-plynů podle Montrealského protokolu; |
| --- | --- |

3.1.4

přispět k dosažení konsenzu ohledně mezinárodní dohody o postupném omezování částečně fluorovaných uhlovodíků (HFC), což je nejběžnější skupina F-plynů podle Montrealského protokolu;

| 3.1.5 | zjednodušit a upřesnit nařízení (ES) č. 842/2006 za účelem snížení administrativní zátěže v souladu se závazkem Komise zlepšit právní úpravu. |
| --- | --- |

3.1.5

zjednodušit a upřesnit nařízení (ES) č. 842/2006 za účelem snížení administrativní zátěže v souladu se závazkem Komise zlepšit právní úpravu.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV rozhodně podporuje Komisi v úsilí posílit legislativu týkající se F-plynů vzhledem k jejich významnému potenciálu pro globální oteplování; je klíčové zvýšit úsilí k omezení emisí těchto plynů v EU, a to jak při produkci, tak při používání. |
| --- | --- |

4.1

EHSV rozhodně podporuje Komisi v úsilí posílit legislativu týkající se F-plynů vzhledem k jejich významnému potenciálu pro globální oteplování; je klíčové zvýšit úsilí k omezení emisí těchto plynů v EU, a to jak při produkci, tak při používání.

| 4.2 | Stávající právní předpisy jsou sice dobré, ale jejich provádění sebou přineslo řadu obtíží, které EHSV z velké části pojmenoval ve svém stanovisku z roku 2004. EHSV vyzývá členské státy ke zintenzivnění úsilí v provádění jejich vlastních rozhodnutí. |
| --- | --- |

4.2

Stávající právní předpisy jsou sice dobré, ale jejich provádění sebou přineslo řadu obtíží, které EHSV z velké části pojmenoval ve svém stanovisku z roku 2004. EHSV vyzývá členské státy ke zintenzivnění úsilí v provádění jejich vlastních rozhodnutí.

| 4.3 | EHSV podporuje iniciativy EU a poukazuje na to, že je naléhavě nutné přijmout celosvětovou dohodu ke kontrole F-plynů, jež by kladla všem hospodářstvím na světě stejná pravidla. |
| --- | --- |

4.3

EHSV podporuje iniciativy EU a poukazuje na to, že je naléhavě nutné přijmout celosvětovou dohodu ke kontrole F-plynů, jež by kladla všem hospodářstvím na světě stejná pravidla.

| 4.4 | Vzhledem k tomu, že existují technicky a ekonomicky proveditelné alternativní technologie, bude posílení legislativy nákladově efektivní a obecný makroekonomický dopad tak bude pouze omezený, s výjimkou některých specifických odvětví. Náklady vzniklé prováděním legislativy bude možné částečně kompenzovat ziskem z energetické účinnosti a částečně strategickým umístěním inovativních podniků na trhu. Ačkoli byla nákladová efektivnost navrhovaných opatření pečlivě prostudována, EHSV zdůrazňuje nutnost maximálně omezit náklady na provádění ustanovení návrhu nařízení. EHSV dále vyzývá k většímu zohlednění spotřeby energie během celého životního cyklu a k začlenění případných nevýhod souvisejících s navrhovanými alternativními technologiemi do analýzy nákladů a přínosů (hořlavost, výbušnost, toxicita a nebezpečí přetlakování). Je také možné, že úroveň bezpečnosti požadovaná v některých odvětvích (například v železniční dopravě) bude bránit použití alternativních látek, byť úspěšně vyvinutých. Z tohoto důvodu je nezbytné pro tato odvětví intenzivně vyvíjet alternativní řešení, jež budou proveditelná z ekologického i hospodářského hlediska. |
| --- | --- |

4.4

Vzhledem k tomu, že existují technicky a ekonomicky proveditelné alternativní technologie, bude posílení legislativy nákladově efektivní a obecný makroekonomický dopad tak bude pouze omezený, s výjimkou některých specifických odvětví. Náklady vzniklé prováděním legislativy bude možné částečně kompenzovat ziskem z energetické účinnosti a částečně strategickým umístěním inovativních podniků na trhu. Ačkoli byla nákladová efektivnost navrhovaných opatření pečlivě prostudována, EHSV zdůrazňuje nutnost maximálně omezit náklady na provádění ustanovení návrhu nařízení. EHSV dále vyzývá k většímu zohlednění spotřeby energie během celého životního cyklu a k začlenění případných nevýhod souvisejících s navrhovanými alternativními technologiemi do analýzy nákladů a přínosů (hořlavost, výbušnost, toxicita a nebezpečí přetlakování). Je také možné, že úroveň bezpečnosti požadovaná v některých odvětvích (například v železniční dopravě) bude bránit použití alternativních látek, byť úspěšně vyvinutých. Z tohoto důvodu je nezbytné pro tato odvětví intenzivně vyvíjet alternativní řešení, jež budou proveditelná z ekologického i hospodářského hlediska.

| 4.5 | EHSV rovněž vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily podporu průmyslovému výzkumu a inovacím, zejména vývoji alternativních technologií k F-plynům. Vzhledem k ekonomické krizi, kterou evropské hospodářství prochází, je podpora inovacím rozhodujícím prvkem strategie reindustrializace. Je však nutné rovněž zohlednit, že není jisté, zda lze za přijatelných cen vytvořit látky či technologie schopné plnit základní funkce v rozvinuté společnosti, jako např. chlazení. |
| --- | --- |

4.5

EHSV rovněž vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily podporu průmyslovému výzkumu a inovacím, zejména vývoji alternativních technologií k F-plynům. Vzhledem k ekonomické krizi, kterou evropské hospodářství prochází, je podpora inovacím rozhodujícím prvkem strategie reindustrializace. Je však nutné rovněž zohlednit, že není jisté, zda lze za přijatelných cen vytvořit látky či technologie schopné plnit základní funkce v rozvinuté společnosti, jako např. chlazení.

| 4.6 | EHSV vítá skutečnost, že návrh obsahuje článek týkající se certifikací a školení, což by mělo posílit účinnost legislativy a podpořit rozvoj synergií s legislativou EU v oblasti zdraví a bezpečnosti zaměstnanců, zejména díky tomu, že se věnuje rizikům souvisejícím s alternativními technologiemi. EHSV nicméně konstatuje, že nedostatečné školení zaměstnanců je často významnou překážkou při provádění právních předpisů. Členské státy a podniky by měly vyvinout úsilí zaměřené na vývoj školících programů pro přípravu zaměstnanců na alternativní technologie oproti F-plynům. Měla by být zohledněna specifická situace malých a středních podniků a finanční a administrativní zátěž související s certifikací a školeními by měla být omezena. |
| --- | --- |

4.6

EHSV vítá skutečnost, že návrh obsahuje článek týkající se certifikací a školení, což by mělo posílit účinnost legislativy a podpořit rozvoj synergií s legislativou EU v oblasti zdraví a bezpečnosti zaměstnanců, zejména díky tomu, že se věnuje rizikům souvisejícím s alternativními technologiemi. EHSV nicméně konstatuje, že nedostatečné školení zaměstnanců je často významnou překážkou při provádění právních předpisů. Členské státy a podniky by měly vyvinout úsilí zaměřené na vývoj školících programů pro přípravu zaměstnanců na alternativní technologie oproti F-plynům. Měla by být zohledněna specifická situace malých a středních podniků a finanční a administrativní zátěž související s certifikací a školeními by měla být omezena.

| 4.7 | Podle EHSV je nutné inspirovat se za účelem řešení otázky F-plynů osvědčenými postupy některých členských států. |
| --- | --- |

4.7

Podle EHSV je nutné inspirovat se za účelem řešení otázky F-plynů osvědčenými postupy některých členských států.

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1 | Náklady opatření na omezování úniku (kontroly úniku, detekce úniku, vedení záznamů) jsou velmi vysoké pro konečné uživatele, jimiž jsou často malé a střední podniky, a EHSV se obává finanční zátěže, kterou představují regulace týkající se fluorovaných skleníkových plynů pro toto odvětví hospodářství, které již bylo oslabeno hospodářskou krizí. EHSV zdůrazňuje nutnost jednat před použitím F-plynů a vyzývá proto k předcházení únikům prostřednictvím posílení požadavků týkajících se zařízení obsahujících tyto látky. |
| --- | --- |

5.1

Náklady opatření na omezování úniku (kontroly úniku, detekce úniku, vedení záznamů) jsou velmi vysoké pro konečné uživatele, jimiž jsou často malé a střední podniky, a EHSV se obává finanční zátěže, kterou představují regulace týkající se fluorovaných skleníkových plynů pro toto odvětví hospodářství, které již bylo oslabeno hospodářskou krizí. EHSV zdůrazňuje nutnost jednat před použitím F-plynů a vyzývá proto k předcházení únikům prostřednictvím posílení požadavků týkajících se zařízení obsahujících tyto látky.

| 5.2 | Povinnosti ohledně znovuzískávání uvedené v čl. 7 odst. 4 se týkají v určitém počtu případů domácího využití (klimatizací a tepelných čerpadel). Bylo by smysluplnější přimět členské státy, aby vyvinuly systémy odděleného sběru pro přístroje, jež dosáhly konce své životnosti a obsahují fluorované látky, v souladu se zásadami směrnice 2002/96/ES o odpadních elektrických a elektronických zařízeních. |
| --- | --- |

5.2

Povinnosti ohledně znovuzískávání uvedené v čl. 7 odst. 4 se týkají v určitém počtu případů domácího využití (klimatizací a tepelných čerpadel). Bylo by smysluplnější přimět členské státy, aby vyvinuly systémy odděleného sběru pro přístroje, jež dosáhly konce své životnosti a obsahují fluorované látky, v souladu se zásadami směrnice 2002/96/ES o odpadních elektrických a elektronických zařízeních.

5.3   Školení a certifikace (článek 8)

| 5.3.1 | Povinnost zavést školicí programy je omezena na podniky, které provádějí činnosti uvedené v čl. 8 odst. 1 pro třetí strany. ESHV se domnívá, že tyto školicí programy by se měly týkat všech podniků, které provádějí činnosti související s výrobou, distribucí a montáží zařízení obsahujících fluorované plyny. EHSV poukazuje na nutnost rozšířit tyto programy na alternativní technologie za účelem usnadnění technologického přechodu. |
| --- | --- |

5.3.1

Povinnost zavést školicí programy je omezena na podniky, které provádějí činnosti uvedené v čl. 8 odst. 1 pro třetí strany. ESHV se domnívá, že tyto školicí programy by se měly týkat všech podniků, které provádějí činnosti související s výrobou, distribucí a montáží zařízení obsahujících fluorované plyny. EHSV poukazuje na nutnost rozšířit tyto programy na alternativní technologie za účelem usnadnění technologického přechodu.

| 5.3.2 | Jelikož se školicí programy týkají zejména látek a postupů, jež mohou narušit zdraví a bezpečnost pracovníků, měli by sociální partneři být zapojeni do vytváření těchto programů členskými státy. Zapojení sociálních partnerů do přípravy těchto programů by umožnilo sladit návrh s obecnými zásadami evropské legislativy týkající se zdraví a bezpečnosti pracovníků. |
| --- | --- |

5.3.2

Jelikož se školicí programy týkají zejména látek a postupů, jež mohou narušit zdraví a bezpečnost pracovníků, měli by sociální partneři být zapojeni do vytváření těchto programů členskými státy. Zapojení sociálních partnerů do přípravy těchto programů by umožnilo sladit návrh s obecnými zásadami evropské legislativy týkající se zdraví a bezpečnosti pracovníků.

| 5.3.3 | Vzhledem k tomu, že není jasné, kdy bude tento návrh nařízení přijat, by bylo vhodné nahradit datum uložené členským státům pro oznamování Komisi, pokud jde o jejich školicí a certifikační programy, časovým obdobím souvisejícím se vstupem nařízení v platnost. |
| --- | --- |

5.3.3

Vzhledem k tomu, že není jasné, kdy bude tento návrh nařízení přijat, by bylo vhodné nahradit datum uložené členským státům pro oznamování Komisi, pokud jde o jejich školicí a certifikační programy, časovým obdobím souvisejícím se vstupem nařízení v platnost.

5.4   Uvádění na trh a kontrola použití

| 5.4.1 | Navzdory specifickým omezením uvedeným v článcích 9, 11 a 12 návrh nařízení obecně upřednostňuje postupné snižování (phasing down) do roku 2030 oproti postupnému odstranění (phasing out). Článek 13 skutečně stanovuje omezené uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh prostřednictvím postupného omezování, jež nerozlišuje mezi různými technologiemi dotčenými tímto návrhem nařízení. |
| --- | --- |

5.4.1

Navzdory specifickým omezením uvedeným v článcích 9, 11 a 12 návrh nařízení obecně upřednostňuje postupné snižování (phasing down) do roku 2030 oproti postupnému odstranění (phasing out). Článek 13 skutečně stanovuje omezené uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh prostřednictvím postupného omezování, jež nerozlišuje mezi různými technologiemi dotčenými tímto návrhem nařízení.

| 5.4.2 | EHSV se domnívá, že by bylo vhodnější rozlišovat mezi těmito technologiemi a tak zajistit postupné odstranění spíše než postupné snižování alespoň tam, kde je to technicky proveditelné a ekonomicky reálné. Bylo by vhodné zavést jeden dlouhodobý cíl zákazu, který by byl slučitelný s cíli snižování emisí skleníkových plynů EU do roku 2050 i s rozvojem alternativních technologií. Pro určitá odvětví či pododvětví, k nimž patří obchodní chlazení a rozsáhlé systémy průmyslového chlazení, by zákaz uvádění nových zařízení s obsahem HFC na trh mohl vstoupit v platnost v roce 2025. Stejně tak je třeba zakázat jednorázové nádoby (spreje, aerosoly) obsahující F-plyny, a případně zavést výjimky pro určitá nepostradatelná využití (např. v odvětví zdravotnictví), pro něž nebyla předložená žádná důvěryhodná alternativa. |
| --- | --- |

5.4.2

EHSV se domnívá, že by bylo vhodnější rozlišovat mezi těmito technologiemi a tak zajistit postupné odstranění spíše než postupné snižování alespoň tam, kde je to technicky proveditelné a ekonomicky reálné. Bylo by vhodné zavést jeden dlouhodobý cíl zákazu, který by byl slučitelný s cíli snižování emisí skleníkových plynů EU do roku 2050 i s rozvojem alternativních technologií. Pro určitá odvětví či pododvětví, k nimž patří obchodní chlazení a rozsáhlé systémy průmyslového chlazení, by zákaz uvádění nových zařízení s obsahem HFC na trh mohl vstoupit v platnost v roce 2025. Stejně tak je třeba zakázat jednorázové nádoby (spreje, aerosoly) obsahující F-plyny, a případně zavést výjimky pro určitá nepostradatelná využití (např. v odvětví zdravotnictví), pro něž nebyla předložená žádná důvěryhodná alternativa.

| 5.4.3 | Kromě evidentních environmentálních výhod kompletní náhrady technologií vyrábějících zvláště silné skleníkové plyny a navzdory finančním nákladům, které to obnáší, by systematičtější náhrada podpořila inovace a umožnila inovativním podnikům získat konkurenční výhody na trzích, jež vzniknou na základě připravované legislativy. |
| --- | --- |

5.4.3

Kromě evidentních environmentálních výhod kompletní náhrady technologií vyrábějících zvláště silné skleníkové plyny a navzdory finančním nákladům, které to obnáší, by systematičtější náhrada podpořila inovace a umožnila inovativním podnikům získat konkurenční výhody na trzích, jež vzniknou na základě připravované legislativy.

| 5.5 | Označování poskytuje zaměstnancům pracujícím se zařízeními dotčenými tímto návrhem nařízení a konečným uživatelům klíčovou informaci o rizicích souvisejících s technologiemi, které používají. Co se pracovníků týče, musí technické označení poskytovat vyčerpávajícím, jasným a přesným způsobem všechny informace, jež jsou potřebné k instalaci, údržbě či odstranění zařízení za maximálního omezení environmentálních rizik. |
| --- | --- |

5.5

Označování poskytuje zaměstnancům pracujícím se zařízeními dotčenými tímto návrhem nařízení a konečným uživatelům klíčovou informaci o rizicích souvisejících s technologiemi, které používají. Co se pracovníků týče, musí technické označení poskytovat vyčerpávajícím, jasným a přesným způsobem všechny informace, jež jsou potřebné k instalaci, údržbě či odstranění zařízení za maximálního omezení environmentálních rizik.

| 5.6 | Za účelem maximálního dopadu zprávy a vzhledem k technické náročnosti dané oblasti by měly být poskytovány zejména jednoduché informace, jež jsou pro veřejnost srozumitelné. Za tímto účelem by měly být vyvinuty součinnosti se systémem platným v rámci směrnice 2005/32/ES o ekodesignu, s cílem podpořit harmonizovaný systém environmentálního označování na evropské úrovni tam, kde je to technicky proveditelné. |
| --- | --- |

5.6

Za účelem maximálního dopadu zprávy a vzhledem k technické náročnosti dané oblasti by měly být poskytovány zejména jednoduché informace, jež jsou pro veřejnost srozumitelné. Za tímto účelem by měly být vyvinuty součinnosti se systémem platným v rámci směrnice 2005/32/ES o ekodesignu, s cílem podpořit harmonizovaný systém environmentálního označování na evropské úrovni tam, kde je to technicky proveditelné.

| 5.7 | Omezení ukládaná evropským producentům musí platit rovněž pro výrobky dovážené do EU. Zákaz plnění zařízení předem umožní účinně regulovat dovoz F-plynů, a to jak z environmentálního, tak i z ekonomického hlediska. EHSV si však klade otázku, zda by plnění zařízení v průmyslových zařízeních neposkytlo větší záruky spolehlivosti, neboť je prováděno pomocí specificky uzpůsobeného materiálu a za tímto účelem specificky vyškolenými pracovníky. EHSV tedy vyzývá k tomu, aby v nařízení bylo jasně uvedeno, že zákaz plnění předem se netýká zařízení určených k vývozu. Stejně tak Výbor vyzývá k vytvoření systému výjimek ze zákazu plnění předem pro zařízení, u nichž je prokázáno, že plnění předem je oprávněno z důvodu spolehlivosti, bezpečnosti či environmentální výkonnosti. |
| --- | --- |

5.7

Omezení ukládaná evropským producentům musí platit rovněž pro výrobky dovážené do EU. Zákaz plnění zařízení předem umožní účinně regulovat dovoz F-plynů, a to jak z environmentálního, tak i z ekonomického hlediska. EHSV si však klade otázku, zda by plnění zařízení v průmyslových zařízeních neposkytlo větší záruky spolehlivosti, neboť je prováděno pomocí specificky uzpůsobeného materiálu a za tímto účelem specificky vyškolenými pracovníky. EHSV tedy vyzývá k tomu, aby v nařízení bylo jasně uvedeno, že zákaz plnění předem se netýká zařízení určených k vývozu. Stejně tak Výbor vyzývá k vytvoření systému výjimek ze zákazu plnění předem pro zařízení, u nichž je prokázáno, že plnění předem je oprávněno z důvodu spolehlivosti, bezpečnosti či environmentální výkonnosti.

| 5.8 | Všichni producenti a dovozci fluorovaných skleníkových plynů musejí dodržovat kvóty. Tyto povinnosti se netýkají spotřebitelů ani provozovatelů zařízení. Za účelem odlehčení administrativní zátěže je stanovena prahová hodnota na metrickou tunu nebo 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů. Vyvezené množství se nezapočítává do kvót pro uvádění na trh. Kvóty budou přidělovány na základě předchozích emisí. Od možnosti dražeb bylo upuštěno z důvodu malého počtu operátorů na trhu (nedostatečný počet pro vznik účinného trhu) a z důvodu vyšších administrativních nákladů. Pět procent bude vyhrazeno novým účastníkům. Rozdělení kvót bude vycházet z údajů předložených pro období 2008–2011. Je důležité, aby požadavky na registraci a prohlášení zůstaly zvládnutelné a podnikům nevznikala nadměrná administrativní zátěž, a to zejména malým a středním podnikům. Obecně řečeno je vhodné vznést otázku nákladové efektivnosti systému pro obchodování s povolenkami. |
| --- | --- |

5.8

Všichni producenti a dovozci fluorovaných skleníkových plynů musejí dodržovat kvóty. Tyto povinnosti se netýkají spotřebitelů ani provozovatelů zařízení. Za účelem odlehčení administrativní zátěže je stanovena prahová hodnota na metrickou tunu nebo 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů. Vyvezené množství se nezapočítává do kvót pro uvádění na trh. Kvóty budou přidělovány na základě předchozích emisí. Od možnosti dražeb bylo upuštěno z důvodu malého počtu operátorů na trhu (nedostatečný počet pro vznik účinného trhu) a z důvodu vyšších administrativních nákladů. Pět procent bude vyhrazeno novým účastníkům. Rozdělení kvót bude vycházet z údajů předložených pro období 2008–2011. Je důležité, aby požadavky na registraci a prohlášení zůstaly zvládnutelné a podnikům nevznikala nadměrná administrativní zátěž, a to zejména malým a středním podnikům. Obecně řečeno je vhodné vznést otázku nákladové efektivnosti systému pro obchodování s povolenkami.

| 5.9 | EHSV žádá Evropskou komisi, aby zveřejňovala pravidelné zprávy vypracované na základě shromažďovaných údajů podle článků 17 a 18 návrhu nařízení. Bylo by však vhodné, aby tyto zprávy nenarušovaly důvěrnost údajů shromažďovaných od podniků a průmyslových procesů chráněných právem duševního vlastnictví. Evropská komise by měla rovněž dohlédnout na administrativní zátěž spojenou se shromažďováním údajů jak od podniků, tak od členských států. |
| --- | --- |

5.9

EHSV žádá Evropskou komisi, aby zveřejňovala pravidelné zprávy vypracované na základě shromažďovaných údajů podle článků 17 a 18 návrhu nařízení. Bylo by však vhodné, aby tyto zprávy nenarušovaly důvěrnost údajů shromažďovaných od podniků a průmyslových procesů chráněných právem duševního vlastnictví. Evropská komise by měla rovněž dohlédnout na administrativní zátěž spojenou se shromažďováním údajů jak od podniků, tak od členských států.

| 5.10 | V článku 21 se stanovuje výbor, který je nápomocen Komisi ve výkonu přijímání aktů v přenesené pravomoci. Do výboru by měli být zapojeni zástupci všech zúčastněných stran včetně zástupců sociálních partnerů. |
| --- | --- |

5.10

V článku 21 se stanovuje výbor, který je nápomocen Komisi ve výkonu přijímání aktů v přenesené pravomoci. Do výboru by měli být zapojeni zástupci všech zúčastněných stran včetně zástupců sociálních partnerů.

| 5.11 | EHSV lituje, že článek 22 nedává Komisi pravomoci týkající se kontroly, ověřování a uvádění do souladu. Ačkoliv jsou prováděcí opatření výsadou členských států, bylo by bývalo vhodné umožnit Komisi stanovit minimální požadavky podobně, jak uvádí články 8 a 18. |
| --- | --- |

5.11

EHSV lituje, že článek 22 nedává Komisi pravomoci týkající se kontroly, ověřování a uvádění do souladu. Ačkoliv jsou prováděcí opatření výsadou členských států, bylo by bývalo vhodné umožnit Komisi stanovit minimální požadavky podobně, jak uvádí články 8 a 18.

| 5.12 | EHSV podporuje Komisi v tom, že nařízení o fluorovaných skleníkových plynech by se mělo zakládat na čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie vzhledem k tomu, že hlavním cílem nařízení je zaručit vysokou úroveň ochrany životního prostředí, zejména bojem se změnou klimatu. EHSV však zdůrazňuje nutnost dohlížet na to, aby provádění nařízení nenarušovalo integritu vnitřního trhu. |
| --- | --- |

5.12

EHSV podporuje Komisi v tom, že nařízení o fluorovaných skleníkových plynech by se mělo zakládat na čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie vzhledem k tomu, že hlavním cílem nařízení je zaručit vysokou úroveň ochrany životního prostředí, zejména bojem se změnou klimatu. EHSV však zdůrazňuje nutnost dohlížet na to, aby provádění nařízení nenarušovalo integritu vnitřního trhu.

V Bruselu dne 23. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 108, 30.4.2004.

1

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/143 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/143

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví sazba úpravy přímých plateb podle nařízení (ES) č. 73/2009 v kalendářním roce 2013

COM(2013) 159 final – 2013/0087 (COD)

2013/C 271/27

Hlavní zpravodajka: paní SLAVOVA

Dne 8. dubna 2013 se Rada a dne 16. dubna 2013 Evropský parlament, v souladu s čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví sazba úpravy přímých plateb podle nařízení (ES) č. 73/2009 v kalendářním roce 2013

COM(2013) 159 final – 2013/0087 (COD).

Dne 16. dubna 2013 předsednictvo Výboru pověřilo specializovanou sekci Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí přípravou podkladů na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval paní SLAVOVOU hlavní zpravodajkou na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května 2013), a přijal následující stanovisko 124 hlasy pro, 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV podporuje stanovení sazby úpravy pro kalendářní rok 2013 v nástroji finanční kázně, v souladu s článkem 11 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (1). Konstatuje však, že návrh Komise vycházející z víceletého finančního rámce schváleného Evropskou radou dne 8. února 2013 (2) není bez souhlasu Evropského parlamentu právně platný. |
| --- | --- |

1.1

EHSV podporuje stanovení sazby úpravy pro kalendářní rok 2013 v nástroji finanční kázně, v souladu s článkem 11 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (1). Konstatuje však, že návrh Komise vycházející z víceletého finančního rámce schváleného Evropskou radou dne 8. února 2013 (2) není bez souhlasu Evropského parlamentu právně platný.

| 1.2 | EHSV se domnívá, že by Komise a Parlament mohly prozkoumat možnosti budoucí krizové rezervy, která by nečerpala zdroje z rozpočtu na SZP. Pokud by tato rezerva byla zařazena do okruhu 2 VRF, měla by být zajištěna dodatečným financováním. V důsledku toho by sazba úpravy pro přímé platby mohla být nižší, než sazba navrhovaná Komisí, z čehož by mohli mít zemědělci prospěch. |
| --- | --- |

1.2

EHSV se domnívá, že by Komise a Parlament mohly prozkoumat možnosti budoucí krizové rezervy, která by nečerpala zdroje z rozpočtu na SZP. Pokud by tato rezerva byla zařazena do okruhu 2 VRF, měla by být zajištěna dodatečným financováním. V důsledku toho by sazba úpravy pro přímé platby mohla být nižší, než sazba navrhovaná Komisí, z čehož by mohli mít zemědělci prospěch.

| 1.3 | Výbor vybízí Radu, Parlament a Komisi, aby vynaložily veškeré úsilí nezbytné k brzkému dosažení konečného kompromisu, a aby tak nejen zemědělci, ale všechny hospodářské subjekty ve všech hospodářských odvětvích EU měli při finančním plánování nezbytnou právní jistotu. |
| --- | --- |

1.3

Výbor vybízí Radu, Parlament a Komisi, aby vynaložily veškeré úsilí nezbytné k brzkému dosažení konečného kompromisu, a aby tak nejen zemědělci, ale všechny hospodářské subjekty ve všech hospodářských odvětvích EU měli při finančním plánování nezbytnou právní jistotu.

2.   Kontext stanoviska

| 2.1 | S cílem zajistit, aby částky určené k financování společné zemědělské politiky (SZP) byly v souladu s víceletým finančním rámcem, upravuje nástroj finanční kázně úroveň přímých plateb, pokud je z odhadů patrné, že budou překročeny roční dílčí stropy výdajů souvisejících s trhem a přímých plateb v okruhu 2 víceletého finančního rámce. |
| --- | --- |

2.1

S cílem zajistit, aby částky určené k financování společné zemědělské politiky (SZP) byly v souladu s víceletým finančním rámcem, upravuje nástroj finanční kázně úroveň přímých plateb, pokud je z odhadů patrné, že budou překročeny roční dílčí stropy výdajů souvisejících s trhem a přímých plateb v okruhu 2 víceletého finančního rámce.

| 2.2 | Platí, že zemědělcům, kteří předkládají žádost o podporu pro přímé platby za jeden kalendářní rok (n), se částky vyplácejí ve stanovené lhůtě v daném rozpočtovém roce (n+1). Pro kalendářní rok 2013 to znamená, že platební období spadne do víceletého finančního rámce na období 2014–2020, jenž dosud nebyl schválen. |
| --- | --- |

2.2

Platí, že zemědělcům, kteří předkládají žádost o podporu pro přímé platby za jeden kalendářní rok (n), se částky vyplácejí ve stanovené lhůtě v daném rozpočtovém roce (n+1). Pro kalendářní rok 2013 to znamená, že platební období spadne do víceletého finančního rámce na období 2014–2020, jenž dosud nebyl schválen.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | S ohledem na důsledky nerovného rozdělování přímých plateb mezi malé a velké příjemce považuje EHSV za velmi důležité, aby se snížení v budoucnosti uplatňovalo pouze u částek překračujících 5 000 EUR. |
| --- | --- |

3.1

S ohledem na důsledky nerovného rozdělování přímých plateb mezi malé a velké příjemce považuje EHSV za velmi důležité, aby se snížení v budoucnosti uplatňovalo pouze u částek překračujících 5 000 EUR.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16.

1

(2)  Závěry Evropské rady 37/13.

2

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/144 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/144

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Důstojný život pro všechny: Skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost

COM(2013) 92 final

2013/C 271/28

Zpravodajka: paní PICHENOT

Dne 18. března 2013 se Evropská komise v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Důstojný život pro všechny: Skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost

COM(2013) 92 final.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 25. dubna 2013.

Na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 23. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 103 hlasy pro, 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Integrovat v rámci programu po roce 2015 dva paralelní procesy rozvojových cílů tisíciletí a cílů udržitelného rozvoje

| 1.1.1 | Poprvé v historii lidstvo disponuje znalostmi, zdroji a technologiemi pro vymýcení chudoby ve světě do roku 2030. To představuje nesmírnou naději pro více než miliardu osob, které stále žijí v extrémní chudobě. Je to rovněž poprvé, kdy státy přijmou odpovědnost za to, že do roku 2050 budou lépe spravovat přírodní kapitál naší planety, který je vnímán jako omezený zdroj, jenž je třeba chránit a sdílet s budoucími generacemi. |
| --- | --- |

1.1.1

Poprvé v historii lidstvo disponuje znalostmi, zdroji a technologiemi pro vymýcení chudoby ve světě do roku 2030. To představuje nesmírnou naději pro více než miliardu osob, které stále žijí v extrémní chudobě. Je to rovněž poprvé, kdy státy přijmou odpovědnost za to, že do roku 2050 budou lépe spravovat přírodní kapitál naší planety, který je vnímán jako omezený zdroj, jenž je třeba chránit a sdílet s budoucími generacemi.

| 1.1.2 | Jádrem jednání, jež bude zahájeno v září 2013 v OSN, bude nalézt obecnou definici cílů udržitelného rozvoje za účelem dlouhodobého sladění boje proti chudobě s udržitelnou výrobou a spotřebou a ochranou přírodních zdrojů. Musí se jednat o integrační proces podporující začlenění, který bude zahrnovat revizi rozvojových cílů tisíciletí plánovanou na rok 2015. Zástupci občanské společnosti, mezinárodní instituce a členské státy v OSN již zahájily práci na přípravě a účasti na tomto mezinárodním jednání. EHSV se zapojil do této diskuse již od konference Rio+20 (1), aby přispěl k vymezení úlohy občanské společnosti vůči těmto výzvám. Do roku 2015 bude pokračovat v této činnosti prostřednictvím dalších stanovisek (2) a iniciativ. |
| --- | --- |

1.1.2

Jádrem jednání, jež bude zahájeno v září 2013 v OSN, bude nalézt obecnou definici cílů udržitelného rozvoje za účelem dlouhodobého sladění boje proti chudobě s udržitelnou výrobou a spotřebou a ochranou přírodních zdrojů. Musí se jednat o integrační proces podporující začlenění, který bude zahrnovat revizi rozvojových cílů tisíciletí plánovanou na rok 2015. Zástupci občanské společnosti, mezinárodní instituce a členské státy v OSN již zahájily práci na přípravě a účasti na tomto mezinárodním jednání. EHSV se zapojil do této diskuse již od konference Rio+20 (1), aby přispěl k vymezení úlohy občanské společnosti vůči těmto výzvám. Do roku 2015 bude pokračovat v této činnosti prostřednictvím dalších stanovisek (2) a iniciativ.

| 1.1.3 | Výbor souhlasí s rozhodnutím Komise zahájit diskusi na evropské úrovni o nutnosti sladit procesy rozvojových cílů tisíciletí a cílů udržitelného rozvoje a stanovit odpovědnost států prostřednictvím sdělení s názvem Důstojný život pro všechny: Skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost. Ačkoli lze cílům tisíciletí přiznat pokrok v oblasti sociálních cílů, je dosud předčasné upřesnit environmentální cíle a také stanovit cíle v oblasti hospodářství přijatelné pro všechny země světa. Výbor se domnívá, že je třeba lépe pochopit, jak tyto tři rozměry udržitelného rozvoje vzájemně působí, aby bylo možné nalézt spravedlivá, jednoduchá a účinná řešení. |
| --- | --- |

1.1.3

Výbor souhlasí s rozhodnutím Komise zahájit diskusi na evropské úrovni o nutnosti sladit procesy rozvojových cílů tisíciletí a cílů udržitelného rozvoje a stanovit odpovědnost států prostřednictvím sdělení s názvem Důstojný život pro všechny: Skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost. Ačkoli lze cílům tisíciletí přiznat pokrok v oblasti sociálních cílů, je dosud předčasné upřesnit environmentální cíle a také stanovit cíle v oblasti hospodářství přijatelné pro všechny země světa. Výbor se domnívá, že je třeba lépe pochopit, jak tyto tři rozměry udržitelného rozvoje vzájemně působí, aby bylo možné nalézt spravedlivá, jednoduchá a účinná řešení.

1.2   Doporučení pro integrační proces podporující začlenění

| 1.2.1 | Ve fázi přípravy společného evropského postoje pro valné shromáždění OSN zastává Výbor názor, že sdělení Evropské komise představuje důležitý mezník pro obohacení diskuse v institucích a členských státech. Výbor vítá společnou činnost GŘ pro životní prostředí a GŘ DEVCO (3), která svědčí o provázanosti a zahrnuje rovněž přínos Evropské služby pro vnější činnost v oblasti bezpečnosti k přípravě tohoto sdělení, které by však bylo kvalitnější, pokud by více zohlednilo obchodní a zemědělskou politiku. Výbor pozitivně hodnotí především koordinovanou činnost v Radě a podporuje Radu v tom, aby na zasedání Rady pro zahraniční věci v květnu/červnu 2013 vydala souhrnný dokument se závěry. |
| --- | --- |

1.2.1

Ve fázi přípravy společného evropského postoje pro valné shromáždění OSN zastává Výbor názor, že sdělení Evropské komise představuje důležitý mezník pro obohacení diskuse v institucích a členských státech. Výbor vítá společnou činnost GŘ pro životní prostředí a GŘ DEVCO (3), která svědčí o provázanosti a zahrnuje rovněž přínos Evropské služby pro vnější činnost v oblasti bezpečnosti k přípravě tohoto sdělení, které by však bylo kvalitnější, pokud by více zohlednilo obchodní a zemědělskou politiku. Výbor pozitivně hodnotí především koordinovanou činnost v Radě a podporuje Radu v tom, aby na zasedání Rady pro zahraniční věci v květnu/červnu 2013 vydala souhrnný dokument se závěry.

| 1.2.2 | Výbor upozorňuje na to, že tato volba jednotného a globálního rámce, jehož cíle musejí být uplatňovány v každé zemi, si zasluhuje široký interní konsenzus, aby bylo možné ho prezentovat ostatním partnerským zemím na mezinárodní scéně a dohodnout se na rovnocenném zacházení především s nejchudšími zeměmi a se stovkou zemí s průměrně vysokými příjmy, mezi něž patří rozvíjející se země, které nyní hrají rozhodující úlohu v mezinárodních jednáních. Vzhledem ke složitosti jednání Výbor považuje evropskou pozici za mezník v diplomatickém procesu, který jde nad rámec dřívějšího rozlišování mezi rozvinutými a rozvojovými zeměmi. |
| --- | --- |

1.2.2

Výbor upozorňuje na to, že tato volba jednotného a globálního rámce, jehož cíle musejí být uplatňovány v každé zemi, si zasluhuje široký interní konsenzus, aby bylo možné ho prezentovat ostatním partnerským zemím na mezinárodní scéně a dohodnout se na rovnocenném zacházení především s nejchudšími zeměmi a se stovkou zemí s průměrně vysokými příjmy, mezi něž patří rozvíjející se země, které nyní hrají rozhodující úlohu v mezinárodních jednáních. Vzhledem ke složitosti jednání Výbor považuje evropskou pozici za mezník v diplomatickém procesu, který jde nad rámec dřívějšího rozlišování mezi rozvinutými a rozvojovými zeměmi.

| 1.2.3 | Výbor se zasazuje o to, aby EU prosazovala své názory v mezinárodních institucích na základě integrovaného rámce rozvojových cílů tisíciletí a cílů udržitelného rozvoje, a to i prostřednictvím členských států v OSN. Každá země bude muset za účasti občanské společnosti vypracovat národní strategii rozvoje podporující začlenění, jež bude brát zřetel na výchozí situaci, a přispěje tak k dosažení společných cílů udržitelného rozvoje. Z hlediska Výboru toto rozhodnutí znamená provádět hodnocení a monitorování závazků jednotlivých států uvedených v globálním registru a také nezbytné zlepšení doplňkových statistických nástrojů k HDP. |
| --- | --- |

1.2.3

Výbor se zasazuje o to, aby EU prosazovala své názory v mezinárodních institucích na základě integrovaného rámce rozvojových cílů tisíciletí a cílů udržitelného rozvoje, a to i prostřednictvím členských států v OSN. Každá země bude muset za účasti občanské společnosti vypracovat národní strategii rozvoje podporující začlenění, jež bude brát zřetel na výchozí situaci, a přispěje tak k dosažení společných cílů udržitelného rozvoje. Z hlediska Výboru toto rozhodnutí znamená provádět hodnocení a monitorování závazků jednotlivých států uvedených v globálním registru a také nezbytné zlepšení doplňkových statistických nástrojů k HDP.

| 1.2.4 | Evropská unie má hodnoty, schopnost konsenzu a výhody, které by jí měly, je-li k tomu politická vůle, umožnit rozhodným způsobem se zapojit do přechodu k udržitelnému rozvoji, a tak k němu dovést i své mezinárodní partnery. Evropská unie nadále zůstává vzorem, o čemž v rozsáhlé příloze tohoto sdělení svědčí konkrétní závazky v oblasti environmentálních politik, dodržování lidských práv, vnitřních převodů ve prospěch územní soudržnosti či přerozdělování v rámci sociální ochrany. Příloha poskytuje rámec pro monitorování závazků z konference Rio+20 na evropské a mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

1.2.4

Evropská unie má hodnoty, schopnost konsenzu a výhody, které by jí měly, je-li k tomu politická vůle, umožnit rozhodným způsobem se zapojit do přechodu k udržitelnému rozvoji, a tak k němu dovést i své mezinárodní partnery. Evropská unie nadále zůstává vzorem, o čemž v rozsáhlé příloze tohoto sdělení svědčí konkrétní závazky v oblasti environmentálních politik, dodržování lidských práv, vnitřních převodů ve prospěch územní soudržnosti či přerozdělování v rámci sociální ochrany. Příloha poskytuje rámec pro monitorování závazků z konference Rio+20 na evropské a mezinárodní úrovni.

| 1.2.5 | Cíle udržitelného rozvoje byly pojaty jako univerzální cíle a budou se muset promítnout do evropských politik a národních programů reforem členských států. Výbor doporučuje zařadit tento úhel pohledu do přípravy přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období, v souladu s monitorováním závazků z konference Rio+20. Očekává se nový ekologický impuls týkající se evropského semestru (4). Výbor se domnívá, že to znamená sloučení strategie Evropa 2020 se strategií pro udržitelný rozvoj a zohlednění sociální unie (5), jež je úzce spjata s hospodářskou a měnovou unií. |
| --- | --- |

1.2.5

Cíle udržitelného rozvoje byly pojaty jako univerzální cíle a budou se muset promítnout do evropských politik a národních programů reforem členských států. Výbor doporučuje zařadit tento úhel pohledu do přípravy přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období, v souladu s monitorováním závazků z konference Rio+20. Očekává se nový ekologický impuls týkající se evropského semestru (4). Výbor se domnívá, že to znamená sloučení strategie Evropa 2020 se strategií pro udržitelný rozvoj a zohlednění sociální unie (5), jež je úzce spjata s hospodářskou a měnovou unií.

| 1.2.6 | Pro nové cíle udržitelného rozvoje je charakteristické, že jsou koncipovány tak, aby byly univerzální, vztahovaly se na všechny země a zohledňovaly omezenou kapacitu planety. Vzhledem k fyzické vyčerpatelnosti půdy, zdrojů sladké vody, lesů a mnoha jiných přírodních zdrojů po celém světě musí cíle udržitelného rozvoje zahrnovat dílčí cíle pro efektivnější využití a spravedlivější sdílení těchto zdrojů. Podobně se musí v rámci cílů udržitelného rozvoje stanovit cíle pro snižování zátěže emisí skleníkových plynů a dalších forem znečištění, které budou založeny na rovnosti. Takové cíle by měly stanovit množství a časové plány pro dlouhodobě dohodnutý globální cíl přechodu k udržitelnějším způsobům výroby a spotřeby. Nebude-li tohoto přechodu k udržitelnějšímu globálnímu hospodářství dosaženo na celosvětové úrovni, může se stát, že nebude možné dosáhnout takových rozvojových cílů pro rozvojové země, jako jsou rozvojové cíle tisíciletí, protože pokrok v dosahování některých tradičních rozvojových cílů je v současnosti často ohrožován narůstajícími celosvětovými problémy s vyčerpáváním zdrojů, změnou klimatu a jinými formami znečištění. |
| --- | --- |

1.2.6

Pro nové cíle udržitelného rozvoje je charakteristické, že jsou koncipovány tak, aby byly univerzální, vztahovaly se na všechny země a zohledňovaly omezenou kapacitu planety. Vzhledem k fyzické vyčerpatelnosti půdy, zdrojů sladké vody, lesů a mnoha jiných přírodních zdrojů po celém světě musí cíle udržitelného rozvoje zahrnovat dílčí cíle pro efektivnější využití a spravedlivější sdílení těchto zdrojů. Podobně se musí v rámci cílů udržitelného rozvoje stanovit cíle pro snižování zátěže emisí skleníkových plynů a dalších forem znečištění, které budou založeny na rovnosti. Takové cíle by měly stanovit množství a časové plány pro dlouhodobě dohodnutý globální cíl přechodu k udržitelnějším způsobům výroby a spotřeby. Nebude-li tohoto přechodu k udržitelnějšímu globálnímu hospodářství dosaženo na celosvětové úrovni, může se stát, že nebude možné dosáhnout takových rozvojových cílů pro rozvojové země, jako jsou rozvojové cíle tisíciletí, protože pokrok v dosahování některých tradičních rozvojových cílů je v současnosti často ohrožován narůstajícími celosvětovými problémy s vyčerpáváním zdrojů, změnou klimatu a jinými formami znečištění.

| 1.2.7 | Vyspělé a rozvíjející se země mají největší podíl na vzrůstajících problémech s nadměrnou spotřebou, s plýtváním přírodními zdroji a jejich vyčerpáváním a se znečištěním. Cíle udržitelného rozvoje týkající se udržitelnějších způsobů spotřeby a výroby budou pro ně proto obzvláště důležité a měly by stanovit náročné a odvážné cíle pro zlepšení v průběhu příštích 15 let. Evropská unie byla v této oblasti vždy aktivní a měla by se sama postavit do čela při určování přiměřených cílů udržitelného rozvoje pro vyspělý svět. |
| --- | --- |

1.2.7

Vyspělé a rozvíjející se země mají největší podíl na vzrůstajících problémech s nadměrnou spotřebou, s plýtváním přírodními zdroji a jejich vyčerpáváním a se znečištěním. Cíle udržitelného rozvoje týkající se udržitelnějších způsobů spotřeby a výroby budou pro ně proto obzvláště důležité a měly by stanovit náročné a odvážné cíle pro zlepšení v průběhu příštích 15 let. Evropská unie byla v této oblasti vždy aktivní a měla by se sama postavit do čela při určování přiměřených cílů udržitelného rozvoje pro vyspělý svět.

1.3   Doporučení pro participační proces otevřený občanské společnosti

| 1.3.1 | Výbor připomíná, že všechna zmiňovaná stanoviska tvoří kompaktní soubor doporučení zaměřených na úlohu občanské společnosti v řádné správě, podporu přechodu na nový hospodářský model, ochranu nejchudších a nejvíce zranitelných osob, podporu při změnách pro pracovníky a zohlednění boje proti globálnímu oteplování a omezené zdroje naší planety. Kromě toho je Výbor toho názoru, že silná a autonomní občanská společnost a právní systém, který bude zaručovat její nezávislost, společně tvoří základnu demokratizace a právního státu a přispívají ke stabilitě nezbytné k investicím a udržitelnému růstu (6). |
| --- | --- |

1.3.1

Výbor připomíná, že všechna zmiňovaná stanoviska tvoří kompaktní soubor doporučení zaměřených na úlohu občanské společnosti v řádné správě, podporu přechodu na nový hospodářský model, ochranu nejchudších a nejvíce zranitelných osob, podporu při změnách pro pracovníky a zohlednění boje proti globálnímu oteplování a omezené zdroje naší planety. Kromě toho je Výbor toho názoru, že silná a autonomní občanská společnost a právní systém, který bude zaručovat její nezávislost, společně tvoří základnu demokratizace a právního státu a přispívají ke stabilitě nezbytné k investicím a udržitelnému růstu (6).

| 1.3.2 | Výbor vyzývá Komisi, ale také členské státy, aby zapojily občanskou společnost do celého procesu přípravy a poté provádění a monitorování, zejména co se týče cílů udržitelného rozvoje, kde je jejich účast dosud nedostatečná. V roce 2013 a 2014 by v tomto směru měly přispět diskuse na národní úrovni, a to i v environmentálních a hospodářských a sociálních radách či v radách udržitelného rozvoje a se zapojením všech složek občanské společnosti, a také diskuse organizované s občanskou společností EU a partnerských zemí. Tato činnost bude součástí přípravy evropského roku pro spolupráci a udržitelný rozvoj 2015. Cílem je vybudovat společnou vizi budoucího světa a občany znovu přesvědčit o smyslu evropské vnější činnosti (7). V souvislosti se zmiňovaným evropským rokem pro rozvoj vyzývá Výbor Evropskou komisi, aby mobilizovala dostatečné zdroje, zajistila aktivní účast občanské společnosti, podpořila zejména stávající iniciativy prováděné partnery tohoto evropského roku a podněcovala věcné diskuse o otázkách, jimiž se zabývá předkládané stanovisko EHSV. |
| --- | --- |

1.3.2

Výbor vyzývá Komisi, ale také členské státy, aby zapojily občanskou společnost do celého procesu přípravy a poté provádění a monitorování, zejména co se týče cílů udržitelného rozvoje, kde je jejich účast dosud nedostatečná. V roce 2013 a 2014 by v tomto směru měly přispět diskuse na národní úrovni, a to i v environmentálních a hospodářských a sociálních radách či v radách udržitelného rozvoje a se zapojením všech složek občanské společnosti, a také diskuse organizované s občanskou společností EU a partnerských zemí. Tato činnost bude součástí přípravy evropského roku pro spolupráci a udržitelný rozvoj 2015. Cílem je vybudovat společnou vizi budoucího světa a občany znovu přesvědčit o smyslu evropské vnější činnosti (7). V souvislosti se zmiňovaným evropským rokem pro rozvoj vyzývá Výbor Evropskou komisi, aby mobilizovala dostatečné zdroje, zajistila aktivní účast občanské společnosti, podpořila zejména stávající iniciativy prováděné partnery tohoto evropského roku a podněcovala věcné diskuse o otázkách, jimiž se zabývá předkládané stanovisko EHSV.

| 1.3.3 | Úlohou občanské společnosti je prosazovat u národních tvůrců politik a mezinárodních diplomatických činitelů nový hospodářský model s cílem oddělit rovinu hospodářské činnosti od činnosti související s lidským rozvojem a dopadem na životní prostředí. Výbor doporučuje zejména v průběhu tematického roku 2015 sdílet znalosti a poznatky s občanskou společností ostatních zemí a regionů, což je oblast, ve které má EHSV zkušenosti s plodnou výměnou informací. |
| --- | --- |

1.3.3

Úlohou občanské společnosti je prosazovat u národních tvůrců politik a mezinárodních diplomatických činitelů nový hospodářský model s cílem oddělit rovinu hospodářské činnosti od činnosti související s lidským rozvojem a dopadem na životní prostředí. Výbor doporučuje zejména v průběhu tematického roku 2015 sdílet znalosti a poznatky s občanskou společností ostatních zemí a regionů, což je oblast, ve které má EHSV zkušenosti s plodnou výměnou informací.

| 1.3.4 | Výbor vyzývá organizace občanské společnosti, aby se zúčastnily a využily výsledky mezinárodních, národních a tematických konzultací, zvláště konzultace, kterou v současnosti zahájil Rozvojový program OSN a Program OSN pro životní prostředí na téma environmentální udržitelnosti a jež je dostupná na internetových stránkách www.worldwewant2015.org/sustainability |
| --- | --- |

1.3.4

Výbor vyzývá organizace občanské společnosti, aby se zúčastnily a využily výsledky mezinárodních, národních a tematických konzultací, zvláště konzultace, kterou v současnosti zahájil Rozvojový program OSN a Program OSN pro životní prostředí na téma environmentální udržitelnosti a jež je dostupná na internetových stránkách www.worldwewant2015.org/sustainability

| 1.3.5 | Výbor doporučuje, aby program po roce 2013 systematičtěji vycházel ze studií o dopadu, z monitorování prováděného zejména za pomoci organizací občanské společnosti (např. v oblasti lidských práv, ekosystémů či pracovních podmínek). Začlenění sociálního dialogu mezi sociálními partnery, jeden z ukazatelů dodržování lidských práv na pracovišti, je rovněž základním nástrojem provádění, monitorování a hodnocení rozvojových cílů tisíciletí a cílů udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

1.3.5

Výbor doporučuje, aby program po roce 2013 systematičtěji vycházel ze studií o dopadu, z monitorování prováděného zejména za pomoci organizací občanské společnosti (např. v oblasti lidských práv, ekosystémů či pracovních podmínek). Začlenění sociálního dialogu mezi sociálními partnery, jeden z ukazatelů dodržování lidských práv na pracovišti, je rovněž základním nástrojem provádění, monitorování a hodnocení rozvojových cílů tisíciletí a cílů udržitelného rozvoje.

| 1.3.6 | Úloha občanské společnosti v plánování, monitorování a hodnocení bude zásadní. Evropská občanská společnost bude muset mít k dispozici příslušné informace, aby mohla prostřednictvím mechanismů dohledu ovlivňovat vnitřní soudržnost evropských rozvojových politik, což je zásada zakotvená v Lisabonské smlouvě. Výbor doporučuje zapojit občanskou společnost do výběru ukazatelů, které doplňují ukazatel HDP, do boje proti korupci, jednání o mírovém procesu a vypracování národních strategických plánů a důrazně doporučuje podpořit účelově vznikající sociální inovace. |
| --- | --- |

1.3.6

Úloha občanské společnosti v plánování, monitorování a hodnocení bude zásadní. Evropská občanská společnost bude muset mít k dispozici příslušné informace, aby mohla prostřednictvím mechanismů dohledu ovlivňovat vnitřní soudržnost evropských rozvojových politik, což je zásada zakotvená v Lisabonské smlouvě. Výbor doporučuje zapojit občanskou společnost do výběru ukazatelů, které doplňují ukazatel HDP, do boje proti korupci, jednání o mírovém procesu a vypracování národních strategických plánů a důrazně doporučuje podpořit účelově vznikající sociální inovace.

| 1.3.7 | V zájmu posílení vůdčí úlohy EU při přechodu na nový hospodářský model Výbor doporučuje vytvořit konzultační fórum všech zúčastněných stran
   (8), které bude zaměřeno na podporu udržitelné výroby a spotřeby v EU. Pro každé odvětví je třeba stanovit mezistupně vyjednaného přechodu a doplnit je o doprovodná opatření pro dotčené sektory, podniky, oblasti a pracovníky. |
| --- | --- |

1.3.7

V zájmu posílení vůdčí úlohy EU při přechodu na nový hospodářský model Výbor doporučuje vytvořit konzultační fórum všech zúčastněných stran
   (8), které bude zaměřeno na podporu udržitelné výroby a spotřeby v EU. Pro každé odvětví je třeba stanovit mezistupně vyjednaného přechodu a doplnit je o doprovodná opatření pro dotčené sektory, podniky, oblasti a pracovníky.

| 1.3.8 | Výbor doporučuje, aby při provádění tohoto budoucího programu byl přijat přístup založený na posílení partnerství mezi jednotlivými subjekty, například v oblasti rovnosti žen a mužů. Bylo by možné podporovat spolupráci založenou na dobrovolných smlouvách nebo partnerství mezi subjekty, které by obsahovaly závazné cíle na všech územních úrovních. Jedná se například o iniciativy vytvořené ve spolupráci mezi soukromými a veřejnými subjekty či sdruženími, které by se společně zavázaly k plnění konkrétních cílů v určité územní či městské oblasti. Tyto inovativní přístupy se zdají být nezbytné k tomu, aby byl zohledněn vícerozměrný aspekt chudoby. Tyto smluvní vztahy by byly rovněž prospěšné pro spolupráci mezi zeměmi Jihu, které jsou finančně podporovány Severem. |
| --- | --- |

1.3.8

Výbor doporučuje, aby při provádění tohoto budoucího programu byl přijat přístup založený na posílení partnerství mezi jednotlivými subjekty, například v oblasti rovnosti žen a mužů. Bylo by možné podporovat spolupráci založenou na dobrovolných smlouvách nebo partnerství mezi subjekty, které by obsahovaly závazné cíle na všech územních úrovních. Jedná se například o iniciativy vytvořené ve spolupráci mezi soukromými a veřejnými subjekty či sdruženími, které by se společně zavázaly k plnění konkrétních cílů v určité územní či městské oblasti. Tyto inovativní přístupy se zdají být nezbytné k tomu, aby byl zohledněn vícerozměrný aspekt chudoby. Tyto smluvní vztahy by byly rovněž prospěšné pro spolupráci mezi zeměmi Jihu, které jsou finančně podporovány Severem.

1.4   Doporučení pro perspektivy programu po roce 2015

| 1.4.1 | Program po roce 2015 představuje zásadní systémovou změnu, která přesahuje rámec pomoci a mezinárodní spolupráce. Musí být chápán jako proces, který zavazuje všechny země k přechodu na ekologický hospodářský model podporující začlenění, což je změna vývoje směrem k nízkouhlíkovému hospodářství. Výbor souhlasí s analýzou sdělení, podle níž „je tedy nutné dosáhnout pokroku na cestě k inkluzivní zelené ekonomice prostřednictvím udržitelných spotřebních a výrobních modelů a účinného využívání zdrojů, mimo jiné zejména formou energetických systémů s nízkými emisemi“. |
| --- | --- |

1.4.1

Program po roce 2015 představuje zásadní systémovou změnu, která přesahuje rámec pomoci a mezinárodní spolupráce. Musí být chápán jako proces, který zavazuje všechny země k přechodu na ekologický hospodářský model podporující začlenění, což je změna vývoje směrem k nízkouhlíkovému hospodářství. Výbor souhlasí s analýzou sdělení, podle níž „je tedy nutné dosáhnout pokroku na cestě k inkluzivní zelené ekonomice prostřednictvím udržitelných spotřebních a výrobních modelů a účinného využívání zdrojů, mimo jiné zejména formou energetických systémů s nízkými emisemi“.

| 1.4.2 | Soudržnost mezi finanční politikou a politikou hospodářskou a migrační. Kromě ekonomických aspektů je nezbytné v souladu se zásadou provázanosti provádět další politiky, které mají zásadní vliv na přechod k udržitelnému rozvoji. Jedná se například o zavedení daní na emise CO2 nebo jakýchkoli pobídkových opatření vedoucích ke zmírnění změny klimatu, opatření na podporu dočasné nebo cirkulační migrace z chudých zemí, přísnou kontrolu prodeje zbraní do rozvojových zemí a finanční regulaci za účelem snížit praní špinavých peněz a zamezit vyhýbání se daňovým povinnostem. |
| --- | --- |

1.4.2

Soudržnost mezi finanční politikou a politikou hospodářskou a migrační. Kromě ekonomických aspektů je nezbytné v souladu se zásadou provázanosti provádět další politiky, které mají zásadní vliv na přechod k udržitelnému rozvoji. Jedná se například o zavedení daní na emise CO2 nebo jakýchkoli pobídkových opatření vedoucích ke zmírnění změny klimatu, opatření na podporu dočasné nebo cirkulační migrace z chudých zemí, přísnou kontrolu prodeje zbraní do rozvojových zemí a finanční regulaci za účelem snížit praní špinavých peněz a zamezit vyhýbání se daňovým povinnostem.

| 1.4.3 | Definice cílů udržitelného rozvoje musí zohlednit napětí mezi otázkami individuálního a kolektivního rozvoje a otázkami zachování environmentální rovnováhy naší planety. Podle Výboru lze toto napětí vyřešit a dosáhnout rovnováhy mezi všemi třemi rozměry udržitelného rozvoje ochranou globálních společných statků prostřednictvím světových veřejných politik řízených mezinárodním společenstvím tvořeným svrchovanými státy. To představuje velkou výzvu budoucího programu. |
| --- | --- |

1.4.3

Definice cílů udržitelného rozvoje musí zohlednit napětí mezi otázkami individuálního a kolektivního rozvoje a otázkami zachování environmentální rovnováhy naší planety. Podle Výboru lze toto napětí vyřešit a dosáhnout rovnováhy mezi všemi třemi rozměry udržitelného rozvoje ochranou globálních společných statků prostřednictvím světových veřejných politik řízených mezinárodním společenstvím tvořeným svrchovanými státy. To představuje velkou výzvu budoucího programu.

| 1.4.4 | Tato problematika globálních veřejných statků, jimž se bude přikládat velký význam po roce 2015, vyžaduje větší provázanost mezi mezinárodními institucemi a světovými politikami. Evropská unie musí v této souvislosti plnit svou úlohu. V několika stanoviscích EHSV se začalo uvažovat o řešeních pro zohlednění globálních veřejných statků, zejména pokud jde o zajišťování potravin (9), minimální úroveň sociální ochrany či mnohostrannou regulaci obchodu a investic, klima a biologickou rozmanitost. |
| --- | --- |

1.4.4

Tato problematika globálních veřejných statků, jimž se bude přikládat velký význam po roce 2015, vyžaduje větší provázanost mezi mezinárodními institucemi a světovými politikami. Evropská unie musí v této souvislosti plnit svou úlohu. V několika stanoviscích EHSV se začalo uvažovat o řešeních pro zohlednění globálních veřejných statků, zejména pokud jde o zajišťování potravin (9), minimální úroveň sociální ochrany či mnohostrannou regulaci obchodu a investic, klima a biologickou rozmanitost.

| 1.4.5 | Výbor lituje, že sdělení Důstojný život pro všechny se o této problematice téměř nezmiňuje, a soudí, že příští diskuse o sdělení na téma finančních zdrojů, které má být vydáno v polovině roku 2013, se musí touto otázkou zabývat, aby bylo zajištěno, že je budou doprovázet odpovídající zdroje financování. Státní pomoc určená na rozvoj musí být i nadále věnována boji proti chudobě. Značná část konzultačního procesu ohledně evropské daně z finančních transakcí, která bude zavedena v roce 2013 a od začátku se na ní bude podílet jedenáct zemí, by měla být věnována připomínkám z celého světa. |
| --- | --- |

1.4.5

Výbor lituje, že sdělení Důstojný život pro všechny se o této problematice téměř nezmiňuje, a soudí, že příští diskuse o sdělení na téma finančních zdrojů, které má být vydáno v polovině roku 2013, se musí touto otázkou zabývat, aby bylo zajištěno, že je budou doprovázet odpovídající zdroje financování. Státní pomoc určená na rozvoj musí být i nadále věnována boji proti chudobě. Značná část konzultačního procesu ohledně evropské daně z finančních transakcí, která bude zavedena v roce 2013 a od začátku se na ní bude podílet jedenáct zemí, by měla být věnována připomínkám z celého světa.

| 1.4.6 | V žádném případě nemůže být očekávání mezinárodní dohody o vymezení cílů udržitelného rozvoje záminkou k tomu, aby byly odloženy či omezeny závazky týkající se finanční pomoci ze strany rozvinutých zemí. Výbor je velmi znepokojen rizikem přerušení rozvojové pomoci v případě, že by dohoda nebyla v roce 2015 dokončena. Pro zmírnění tohoto rizika doporučuje, aby byly přepracované rozvojové cíle tisíciletí v tomto termínu bezpodmínečně doprovázeny dostatečnými finančními prostředky (10). I přes současné rozpočtové potíže Výbor vyzývá Unii a členské státy, aby od zahájení nové fáze dodržely svůj závazek a učinily vše pro to, aby dosáhly v průměru 0,7 %. |
| --- | --- |

1.4.6

V žádném případě nemůže být očekávání mezinárodní dohody o vymezení cílů udržitelného rozvoje záminkou k tomu, aby byly odloženy či omezeny závazky týkající se finanční pomoci ze strany rozvinutých zemí. Výbor je velmi znepokojen rizikem přerušení rozvojové pomoci v případě, že by dohoda nebyla v roce 2015 dokončena. Pro zmírnění tohoto rizika doporučuje, aby byly přepracované rozvojové cíle tisíciletí v tomto termínu bezpodmínečně doprovázeny dostatečnými finančními prostředky (10). I přes současné rozpočtové potíže Výbor vyzývá Unii a členské státy, aby od zahájení nové fáze dodržely svůj závazek a učinily vše pro to, aby dosáhly v průměru 0,7 %.

| 1.4.7 | Cíle tisíciletí vyžadují aktualizaci a přizpůsobení novým výzvám 21. století, jež budou vycházet z výsledků a získaných zkušeností. EHSV se domnívá, že by bylo vhodné již nyní doplnit alespoň tři témata: přístup k energii pro všechny
   (11), právo na potraviny a vodu a minimální úroveň sociální ochrany
   (12). Důstojná práce, jež byla začleněna při přepracování z roku 2006, musí být rovněž znovu potvrzena jako priorita a nezbytný předpoklad k tomu, aby byl zemědělský rozvoj v centru boje proti veškeré chudobě.
  Soulad mezi oběma programy se tak bude moci odvíjet od tohoto přepracování, které bude pouze první fází budoucího globálního programu. Je třeba si uvědomit současné napětí a nejistotu mezi snahou o „ideální“ program a reálnými možnostmi. |
| --- | --- |

1.4.7

Cíle tisíciletí vyžadují aktualizaci a přizpůsobení novým výzvám 21. století, jež budou vycházet z výsledků a získaných zkušeností. EHSV se domnívá, že by bylo vhodné již nyní doplnit alespoň tři témata: přístup k energii pro všechny
   (11), právo na potraviny a vodu a minimální úroveň sociální ochrany
   (12). Důstojná práce, jež byla začleněna při přepracování z roku 2006, musí být rovněž znovu potvrzena jako priorita a nezbytný předpoklad k tomu, aby byl zemědělský rozvoj v centru boje proti veškeré chudobě.

Soulad mezi oběma programy se tak bude moci odvíjet od tohoto přepracování, které bude pouze první fází budoucího globálního programu. Je třeba si uvědomit současné napětí a nejistotu mezi snahou o „ideální“ program a reálnými možnostmi.

| 1.4.8 | V tomto přepracování rozvojových cílů tisíciletí Výbor navrhuje vymezit specifický přístup rozvoje pro zranitelné státy či pro státy, které jsou postiženy konflikty, a to tím, že v hlavních cílech pro tyto země bude na přední místo zařazena obnova institucí, aby byla nejprve zajištěna snaha o správu zaměřenou na bezpečnost a bezplatnou právní pomoc v blízkosti bydliště. |
| --- | --- |

1.4.8

V tomto přepracování rozvojových cílů tisíciletí Výbor navrhuje vymezit specifický přístup rozvoje pro zranitelné státy či pro státy, které jsou postiženy konflikty, a to tím, že v hlavních cílech pro tyto země bude na přední místo zařazena obnova institucí, aby byla nejprve zajištěna snaha o správu zaměřenou na bezpečnost a bezplatnou právní pomoc v blízkosti bydliště.

2.   Využít zkušeností s rozvojovými cíli tisíciletí

| 2.1 | Udržitelnost rozvojové deklarace tisíciletí. Tato deklarace si zcela zachovává svoji politickou a symbolickou hodnotu paktu, jenž zakotvuje závazek po roce 2015 pro všechny země, jak bohaté, tak chudé. Musí zůstat základem budoucího programu, který vymezuje velké výzvy a základní hodnoty, o které by se měly opírat mezinárodní vztahy v 21. století: mír, bezpečnost a odzbrojování, ochrana našeho společného životního prostředí, lidská práva, demokracie a řádná správa, ochrana zranitelných skupin a řešení zvláštních potřeb Afriky, jakož i právo na rozvoj a nutnost vytvoření příznivého prostředí pro rozvoj. Tato deklarace již vytvořila přímou vazbu mezi rozměry udržitelného rozvoje v návaznosti na deklaraci z Ria z roku 1992. |
| --- | --- |

2.1

Udržitelnost rozvojové deklarace tisíciletí. Tato deklarace si zcela zachovává svoji politickou a symbolickou hodnotu paktu, jenž zakotvuje závazek po roce 2015 pro všechny země, jak bohaté, tak chudé. Musí zůstat základem budoucího programu, který vymezuje velké výzvy a základní hodnoty, o které by se měly opírat mezinárodní vztahy v 21. století: mír, bezpečnost a odzbrojování, ochrana našeho společného životního prostředí, lidská práva, demokracie a řádná správa, ochrana zranitelných skupin a řešení zvláštních potřeb Afriky, jakož i právo na rozvoj a nutnost vytvoření příznivého prostředí pro rozvoj. Tato deklarace již vytvořila přímou vazbu mezi rozměry udržitelného rozvoje v návaznosti na deklaraci z Ria z roku 1992.

| 2.2 | Navzdory nejednoznačným výsledkům rozvojové cíle tisíciletí díky své jednoduchosti a čitelnosti přispěly k osvětě a mobilizaci veřejného mínění ve vyspělých zemích. Nyní je třeba prokázat, že tato názorová podpora se skutečně promítne do zvýšení pomoci, účinného boje proti korupci, nového zaměření na nejvíce zaostávající země či bude uzpůsobena zemím postiženým válečnými konflikty nebo zemím oslabeným z důvodu vnitřních konfliktů. |
| --- | --- |

2.2

Navzdory nejednoznačným výsledkům rozvojové cíle tisíciletí díky své jednoduchosti a čitelnosti přispěly k osvětě a mobilizaci veřejného mínění ve vyspělých zemích. Nyní je třeba prokázat, že tato názorová podpora se skutečně promítne do zvýšení pomoci, účinného boje proti korupci, nového zaměření na nejvíce zaostávající země či bude uzpůsobena zemím postiženým válečnými konflikty nebo zemím oslabeným z důvodu vnitřních konfliktů.

| 2.3 | Územní celky, nerovnost a chudoba. Co se týče ukazatele chudoby, Výbor má výhrady k používání denního příjmu nižšího než 1,25 $ (jímž se posuzuje snížení extrémní chudoby) a také k používání národního průměru. Tyto nástroje zakrývají jak výrazné vnitřní nerovnosti v rámci národních společností, tak i územní rozdíly, a to především na úkor venkovských obyvatel, kteří by měli být schopni zůstat na venkově a prostřednictvím rozvoje venkova poskytnout domov části populace, jejíž nárůst se očekává v budoucích desetiletích. Nezvládnutá urbanizace zvyšuje a zhoršuje rostoucí chudobu ve městech a vyžaduje kvalitativnější analýzy. |
| --- | --- |

2.3

Územní celky, nerovnost a chudoba. Co se týče ukazatele chudoby, Výbor má výhrady k používání denního příjmu nižšího než 1,25 $ (jímž se posuzuje snížení extrémní chudoby) a také k používání národního průměru. Tyto nástroje zakrývají jak výrazné vnitřní nerovnosti v rámci národních společností, tak i územní rozdíly, a to především na úkor venkovských obyvatel, kteří by měli být schopni zůstat na venkově a prostřednictvím rozvoje venkova poskytnout domov části populace, jejíž nárůst se očekává v budoucích desetiletích. Nezvládnutá urbanizace zvyšuje a zhoršuje rostoucí chudobu ve městech a vyžaduje kvalitativnější analýzy.

| 2.4 | Rovnost žen a mužů je i nadále nezbytným předpokladem ke všem změnám (13), a to nejen z hlediska situace žen, ale také proto, že je jádrem všech ostatních nerovností a zhoršuje jejich následky. Reakce na nediskriminaci, tedy práva žen, jsou zásadní pro přeměnu naší společnosti. Přínos žen k míru, rozvoji, hospodářské činnosti a bezpečnosti je zásadním obohacením budoucího programu. Tyto hodnoty musí uznávat všichni, jak muži, tak i ženy. |
| --- | --- |

2.4

Rovnost žen a mužů je i nadále nezbytným předpokladem ke všem změnám (13), a to nejen z hlediska situace žen, ale také proto, že je jádrem všech ostatních nerovností a zhoršuje jejich následky. Reakce na nediskriminaci, tedy práva žen, jsou zásadní pro přeměnu naší společnosti. Přínos žen k míru, rozvoji, hospodářské činnosti a bezpečnosti je zásadním obohacením budoucího programu. Tyto hodnoty musí uznávat všichni, jak muži, tak i ženy.

| 2.5 | Kvantitativní výsledky a metodologické nástroje Aktualizovaný plán musí stanovit relevantní cíle a ukazatele pokroku. Pravidelné zveřejňování zpráv monitorujících rozvojové cíle tisíciletí poukázalo na významné výsledky a nedostatky. Kvalita hodnocení je pro tuto metodiku správy podle cílů klíčová. Budoucí program bude vyžadovat vylepšení a sjednocení národních statistických nástrojů, zejména pokud jde o specifické údaje týkající se pohlaví nebo osob se zdravotním postižením. Za tímto účelem je třeba zlepšit nástroje pro registraci obyvatelstva a provést kvalitativní průzkumy, zejména v oblasti vzdělávání. |
| --- | --- |

2.5

Kvantitativní výsledky a metodologické nástroje Aktualizovaný plán musí stanovit relevantní cíle a ukazatele pokroku. Pravidelné zveřejňování zpráv monitorujících rozvojové cíle tisíciletí poukázalo na významné výsledky a nedostatky. Kvalita hodnocení je pro tuto metodiku správy podle cílů klíčová. Budoucí program bude vyžadovat vylepšení a sjednocení národních statistických nástrojů, zejména pokud jde o specifické údaje týkající se pohlaví nebo osob se zdravotním postižením. Za tímto účelem je třeba zlepšit nástroje pro registraci obyvatelstva a provést kvalitativní průzkumy, zejména v oblasti vzdělávání.

| 2.6 | Nejen HDP. Ukazatele udržitelného rozvoje (14), jež definují kvalitu života, budou v programu po roce 2015 muset namísto jediného souhrnného ukazatele zahrnovat omezený seznam hospodářských, sociálních a ekologických ukazatelů. Připojit k HDP další ukazatele na mezinárodní úrovni je možné, neboť tomu tak již je v případě vymezení definice nejméně rozvinutých zemí, která zahrnuje kritéria zaostalosti lidského rozvoje a hospodářské zranitelnosti, ukazatel lidského rozvoje či nověji ukazatel nerovností, jenž vytvořil Rozvojový program OSN.
  Pro překlenutí propasti mezi hospodářskými politikami, kvalitou života a sociálním pokrokem je třeba vedle HDP použít ještě doplňkové ukazatele. Nový přístup ukládá stanovení komponentů pokroku prostřednictvím zavedení sociálního a ekologického rozměru pro národní účetnictví, použití složených ukazatelů a vytvoření ukazatelů, které budou klíčové. Chybějícím článkem řetězce nicméně zůstává vytvoření nástrojů pro měření efektivity a odpovědnosti, jež jsou nezbytné pro sladění politických a rozpočtových rozhodnutí s výsledky ukazatelů. Měření kvality života a pokroku nepředstavuje pouze technický problém. Samotný koncept kvality života vypovídá o společných preferencích a základních hodnotách společnosti. Jedním ze způsobů, jak dosáhnout pokroku v oblasti volby ukazatelů, je zapojit veřejnost a organizace občanské společnosti do akademické činnosti, aby tyto ukazatele definovaly a posoudily jejich použití. |
| --- | --- |

2.6

Nejen HDP. Ukazatele udržitelného rozvoje (14), jež definují kvalitu života, budou v programu po roce 2015 muset namísto jediného souhrnného ukazatele zahrnovat omezený seznam hospodářských, sociálních a ekologických ukazatelů. Připojit k HDP další ukazatele na mezinárodní úrovni je možné, neboť tomu tak již je v případě vymezení definice nejméně rozvinutých zemí, která zahrnuje kritéria zaostalosti lidského rozvoje a hospodářské zranitelnosti, ukazatel lidského rozvoje či nověji ukazatel nerovností, jenž vytvořil Rozvojový program OSN.

Pro překlenutí propasti mezi hospodářskými politikami, kvalitou života a sociálním pokrokem je třeba vedle HDP použít ještě doplňkové ukazatele. Nový přístup ukládá stanovení komponentů pokroku prostřednictvím zavedení sociálního a ekologického rozměru pro národní účetnictví, použití složených ukazatelů a vytvoření ukazatelů, které budou klíčové. Chybějícím článkem řetězce nicméně zůstává vytvoření nástrojů pro měření efektivity a odpovědnosti, jež jsou nezbytné pro sladění politických a rozpočtových rozhodnutí s výsledky ukazatelů. Měření kvality života a pokroku nepředstavuje pouze technický problém. Samotný koncept kvality života vypovídá o společných preferencích a základních hodnotách společnosti. Jedním ze způsobů, jak dosáhnout pokroku v oblasti volby ukazatelů, je zapojit veřejnost a organizace občanské společnosti do akademické činnosti, aby tyto ukazatele definovaly a posoudily jejich použití.

| 2.7 | Orgány veřejné správy, ústřední správa a místní samosprávy jsou odpovědné za zajištění účinné minimální úrovně sociální ochrany, jež umožňuje čelit problémům, které v životě mohou nastat, zejména v oblasti zdraví a postižení, důchodu a nezaměstnanosti. Organizace občanské společnosti (odborové svazy, nevládní organizace, nadace, vzájemné pojišťovny, družstva, malé a střední podniky, rodinná sdružení či spotřebitelé) mohou na základě smluvní dohody spolupracovat s veřejnými orgány s cílem plnit rozhodující úlohu při plánování, monitorování a poskytování služeb a čerpat přitom ze státní podpory, což platí zvláště pro nejméně rozvinuté země. |
| --- | --- |

2.7

Orgány veřejné správy, ústřední správa a místní samosprávy jsou odpovědné za zajištění účinné minimální úrovně sociální ochrany, jež umožňuje čelit problémům, které v životě mohou nastat, zejména v oblasti zdraví a postižení, důchodu a nezaměstnanosti. Organizace občanské společnosti (odborové svazy, nevládní organizace, nadace, vzájemné pojišťovny, družstva, malé a střední podniky, rodinná sdružení či spotřebitelé) mohou na základě smluvní dohody spolupracovat s veřejnými orgány s cílem plnit rozhodující úlohu při plánování, monitorování a poskytování služeb a čerpat přitom ze státní podpory, což platí zvláště pro nejméně rozvinuté země.

3.   Lidská práva, zapojení občanské společnosti, demokratizace a smluvní vztahy/partnerství mezi subjekty jako ústřední problematika programu po roce 2015

| 3.1 | Demokratizace a lidská práva, základní předpoklad pro přechod na společnost podporující začlenění a udržitelné hospodářství. Trvalá podpora snahy o dosažení demokratizace zůstává nejlepší cestou k transparentní společnosti, jež je odpovědná vůči svým občanům. V otevřené společnosti 21. století není možné dosáhnout rozsáhlých změn bez účasti, osvojení, zapojení a sdílené odpovědnosti zúčastněných stran. V souvislosti s finančním nástrojem na podporu demokracie a lidských práv a s ohledem na sdělení o úloze občanské společnosti v oblasti rozvoje Výbor vítá, že je přikládán větší význam vzniku nezávislé občanské společnosti (15), což umožní bojovat proti všem druhům korupce, zajistit veřejnou kontrolu, zapojit hospodářské aktéry do studií o dopadu a monitorování obchodních dohod, posílit schopnost včasné reakce u ochránců práv žen či podpořit ochránce životního prostředí. |
| --- | --- |

3.1

Demokratizace a lidská práva, základní předpoklad pro přechod na společnost podporující začlenění a udržitelné hospodářství. Trvalá podpora snahy o dosažení demokratizace zůstává nejlepší cestou k transparentní společnosti, jež je odpovědná vůči svým občanům. V otevřené společnosti 21. století není možné dosáhnout rozsáhlých změn bez účasti, osvojení, zapojení a sdílené odpovědnosti zúčastněných stran. V souvislosti s finančním nástrojem na podporu demokracie a lidských práv a s ohledem na sdělení o úloze občanské společnosti v oblasti rozvoje Výbor vítá, že je přikládán větší význam vzniku nezávislé občanské společnosti (15), což umožní bojovat proti všem druhům korupce, zajistit veřejnou kontrolu, zapojit hospodářské aktéry do studií o dopadu a monitorování obchodních dohod, posílit schopnost včasné reakce u ochránců práv žen či podpořit ochránce životního prostředí.

| 3.2 | Transparentnost a přijetí odpovědnosti partnerských zemí, základy budoucího programu. Rozvojové cíle tisíciletí a dále související program pro účinnost pomoci (zásady z Paříže, Akkry a Busanu) přispěly k posílení odpovědnosti v partnerských zemích a k zohlednění specifických podmínek zranitelných států. Budoucí program však musí umožnit přijímajícím zemím rovnocenné postavení s dárcovskými zeměmi, aby se vymýtily hlavní nedostatky spolupráce. Bude především třeba specificky zohlednit situace, jako jsou vnitřní konflikty či válka a oslabení způsobené přírodními katastrofami, a to vypracováním specifických řešení pro tyto země na základě prioritních a předběžných cílů spočívajících v obnovení institucí a zaručení bezpečnosti, policejní ochrany a spravedlnosti. |
| --- | --- |

3.2

Transparentnost a přijetí odpovědnosti partnerských zemí, základy budoucího programu. Rozvojové cíle tisíciletí a dále související program pro účinnost pomoci (zásady z Paříže, Akkry a Busanu) přispěly k posílení odpovědnosti v partnerských zemích a k zohlednění specifických podmínek zranitelných států. Budoucí program však musí umožnit přijímajícím zemím rovnocenné postavení s dárcovskými zeměmi, aby se vymýtily hlavní nedostatky spolupráce. Bude především třeba specificky zohlednit situace, jako jsou vnitřní konflikty či válka a oslabení způsobené přírodními katastrofami, a to vypracováním specifických řešení pro tyto země na základě prioritních a předběžných cílů spočívajících v obnovení institucí a zaručení bezpečnosti, policejní ochrany a spravedlnosti.

| 3.3 | Spolupráce mezi společnostmi a ocenění bohatých kontaktů mezi subjekty a mezinárodními sítěmi. Přístup založený na účasti více stran podněcuje partnery ze severních i jižních zemí působící v oblasti rozvoje k překročení tradičního diplomatického rámce závazků mezi vládami. Vize více podporující začlenění občanské společnosti je založena na smluvním vztahu či na partnerství oficiálně ustaveném na základě smlouvy o cílech a prostředcích mezi jednotlivými zúčastněnými stranami. Přitom je nezbytné, aby při stanovování cílů, ale i při jejich provádění a monitoringu byl více brán zřetel na iniciativy měst a místních samospráv (sítě zelených měst, hnutí měst přechodu), organizací občanské společnosti (nevládní diplomacie, jako například summit v Riu) či různých podniků (obchodní sféra, například sítě odpovědných podniků či sociální ekonomiky), ale i mezinárodní odborové svazy (klíčoví aktéři pro dosažení cíle důstojné práce) či univerzity a výzkumná střediska. Výbor doporučuje, aby v budoucím programu byly uznány a podpořeny smluvní dohody mezi soukromými a veřejnými partnery a partnerskými sdruženími, aniž by přitom byla opomenuta řada iniciativ mezinárodní solidarity pocházejících od samotných občanů. Rovnocenné zapojení těchto různých aktérů je klíčovou podmínkou účinnější nové správy, která více podporuje začlenění a zohledňuje názory nejchudších. |
| --- | --- |

3.3

Spolupráce mezi společnostmi a ocenění bohatých kontaktů mezi subjekty a mezinárodními sítěmi. Přístup založený na účasti více stran podněcuje partnery ze severních i jižních zemí působící v oblasti rozvoje k překročení tradičního diplomatického rámce závazků mezi vládami. Vize více podporující začlenění občanské společnosti je založena na smluvním vztahu či na partnerství oficiálně ustaveném na základě smlouvy o cílech a prostředcích mezi jednotlivými zúčastněnými stranami. Přitom je nezbytné, aby při stanovování cílů, ale i při jejich provádění a monitoringu byl více brán zřetel na iniciativy měst a místních samospráv (sítě zelených měst, hnutí měst přechodu), organizací občanské společnosti (nevládní diplomacie, jako například summit v Riu) či různých podniků (obchodní sféra, například sítě odpovědných podniků či sociální ekonomiky), ale i mezinárodní odborové svazy (klíčoví aktéři pro dosažení cíle důstojné práce) či univerzity a výzkumná střediska. Výbor doporučuje, aby v budoucím programu byly uznány a podpořeny smluvní dohody mezi soukromými a veřejnými partnery a partnerskými sdruženími, aniž by přitom byla opomenuta řada iniciativ mezinárodní solidarity pocházejících od samotných občanů. Rovnocenné zapojení těchto různých aktérů je klíčovou podmínkou účinnější nové správy, která více podporuje začlenění a zohledňuje názory nejchudších.

| 3.4 | Tak jako mnoho jiných pozorovatelů, Výbor z toho důvodu důrazně doporučuje prvořadá zlepšení v oblasti řádné správy a demokratických institucí, aby si partnerské země více osvojily vlastní národní strategie rozvoje. Rozvojové cíle tisíciletí umožnily občanské společnosti v některých rozvojových zemích posílit její pozici zúčastněné strany či komunikovat s její vládou ohledně rozhodnutí investovat a vydávat veřejné prostředky. V budoucím programu, který bude klást větší důraz na zapojení, by měla být posílena její účast na tvorbě těchto strategických dokumentů zaměřených na snížení chudoby. Je třeba nalézt inovační řešení v oblasti důstojné práce nebo sociální ochrany a zároveň získat odbornost a schopnost plánovat, což jsou předpoklady pro lepší správu v jednotlivých státech. Výbor doporučuje, aby část pomoci zaměřené na obchod byla určena na posílení kapacit sociálních partnerů a organizací občanské společnosti působících v oblasti obchodu, aby mohli přispět k začlenění obchodu a zajišťování potravin do jejich národní strategie rozvoje. |
| --- | --- |

3.4

Tak jako mnoho jiných pozorovatelů, Výbor z toho důvodu důrazně doporučuje prvořadá zlepšení v oblasti řádné správy a demokratických institucí, aby si partnerské země více osvojily vlastní národní strategie rozvoje. Rozvojové cíle tisíciletí umožnily občanské společnosti v některých rozvojových zemích posílit její pozici zúčastněné strany či komunikovat s její vládou ohledně rozhodnutí investovat a vydávat veřejné prostředky. V budoucím programu, který bude klást větší důraz na zapojení, by měla být posílena její účast na tvorbě těchto strategických dokumentů zaměřených na snížení chudoby. Je třeba nalézt inovační řešení v oblasti důstojné práce nebo sociální ochrany a zároveň získat odbornost a schopnost plánovat, což jsou předpoklady pro lepší správu v jednotlivých státech. Výbor doporučuje, aby část pomoci zaměřené na obchod byla určena na posílení kapacit sociálních partnerů a organizací občanské společnosti působících v oblasti obchodu, aby mohli přispět k začlenění obchodu a zajišťování potravin do jejich národní strategie rozvoje.

4.   Přepracování široké dohody za účelem změny směru pro udržitelný rozvoj

| 4.1 | Globální správa a společné ekologické, sociální a hospodářské statky. Jelikož statky nebo služby souvisejí s celou planetou, toto sdělení je pojímá jako základní pilíře života, jako je vzduch, voda, oceány, ekosystémy, důstojná práce, sociální ochrana, zajištění potravin nebo obchodní pravidla a uvádí je v příloze. Tyto světové veřejné statky (16) budou muset být začleněny do programu po roce 2015 prostřednictvím světových veřejných politik zaměřených na všechny tři rozměry udržitelného rozvoje. Je nutné se jimi zabývat v dohodnutém globálním rámci, ale především je třeba je podporovat prostřednictvím smluvených mezinárodních závazků, financování a činnosti na úrovni států, která se promítne do řady kolektivních a individuálních akcí spíše na místní úrovni. |
| --- | --- |

4.1

Globální správa a společné ekologické, sociální a hospodářské statky. Jelikož statky nebo služby souvisejí s celou planetou, toto sdělení je pojímá jako základní pilíře života, jako je vzduch, voda, oceány, ekosystémy, důstojná práce, sociální ochrana, zajištění potravin nebo obchodní pravidla a uvádí je v příloze. Tyto světové veřejné statky (16) budou muset být začleněny do programu po roce 2015 prostřednictvím světových veřejných politik zaměřených na všechny tři rozměry udržitelného rozvoje. Je nutné se jimi zabývat v dohodnutém globálním rámci, ale především je třeba je podporovat prostřednictvím smluvených mezinárodních závazků, financování a činnosti na úrovni států, která se promítne do řady kolektivních a individuálních akcí spíše na místní úrovni.

| 4.2 | Široká škála světových finančních prostředků uzpůsobených novému směřování do roku 2050. Podle odhadu OSN by pro udržitelné řešení otázky chudoby a životního prostředí byla každoročně zapotřebí částka ve výši 800 miliard eur, což představuje 1,5 % světového HDP. Oficiální rozvojová pomoc nemůže pokrýt více než 10 až 15 % těchto potřebných mezinárodních finančních prostředků. Nelze se proto obejít bez dalších domácích a mezinárodních prostředků. V rámci budoucího sdělení o zdrojích financování bude třeba se vážně zabývat otázkou mezinárodních fiskálních zdrojů, jež umožní transparentním a předvídatelným způsobem mobilizovat finanční prostředky potřebné k vymýcení chudoby, ochraně životního prostředí a řízení globálních veřejných statků. Inovativní financování a daň z finančních transakcí, jež jsou předpokladem pro takovou politiku, by měly být přednostně určeny pro účely těchto globálních výzev. Kromě toho zůstává mobilizace fiskálních zdrojů na národní úrovni a směřování remitencí migrujících osob do produktivní činnosti nutnou podmínkou pro realizaci místně stanovených cílů. |
| --- | --- |

4.2

Široká škála světových finančních prostředků uzpůsobených novému směřování do roku 2050. Podle odhadu OSN by pro udržitelné řešení otázky chudoby a životního prostředí byla každoročně zapotřebí částka ve výši 800 miliard eur, což představuje 1,5 % světového HDP. Oficiální rozvojová pomoc nemůže pokrýt více než 10 až 15 % těchto potřebných mezinárodních finančních prostředků. Nelze se proto obejít bez dalších domácích a mezinárodních prostředků. V rámci budoucího sdělení o zdrojích financování bude třeba se vážně zabývat otázkou mezinárodních fiskálních zdrojů, jež umožní transparentním a předvídatelným způsobem mobilizovat finanční prostředky potřebné k vymýcení chudoby, ochraně životního prostředí a řízení globálních veřejných statků. Inovativní financování a daň z finančních transakcí, jež jsou předpokladem pro takovou politiku, by měly být přednostně určeny pro účely těchto globálních výzev. Kromě toho zůstává mobilizace fiskálních zdrojů na národní úrovni a směřování remitencí migrujících osob do produktivní činnosti nutnou podmínkou pro realizaci místně stanovených cílů.

| 4.3 | Více pracovních míst v ekologické a inkluzivní ekonomice. Současné zpomalení ekonomiky a jeho silný dopad na zaměstnanost a podniky vážným způsobem ohrožuje dosažení rozvojových cílů tisíciletí v roce 2015. Krize by však mohla být i příležitostí k větší mobilizaci zaměřené na ekologické hospodářství, jež může vést k posunu směrem k udržitelnému vývoji. Globální pakt o pracovních místech Mezinárodní organizace práce (MOP) je v tomto ohledu novým nástrojem, jenž má urychlit obnovu pracovních míst tím, že stimuluje poptávku po pracovní síle a kvalifikaci, stanovuje světovou minimální úroveň sociální ochrany a vytváří neformální sektor prostřednictvím národního plánu pro důstojnou práci. |
| --- | --- |

4.3

Více pracovních míst v ekologické a inkluzivní ekonomice. Současné zpomalení ekonomiky a jeho silný dopad na zaměstnanost a podniky vážným způsobem ohrožuje dosažení rozvojových cílů tisíciletí v roce 2015. Krize by však mohla být i příležitostí k větší mobilizaci zaměřené na ekologické hospodářství, jež může vést k posunu směrem k udržitelnému vývoji. Globální pakt o pracovních místech Mezinárodní organizace práce (MOP) je v tomto ohledu novým nástrojem, jenž má urychlit obnovu pracovních míst tím, že stimuluje poptávku po pracovní síle a kvalifikaci, stanovuje světovou minimální úroveň sociální ochrany a vytváří neformální sektor prostřednictvím národního plánu pro důstojnou práci.

| 4.4 | Světové zemědělství bylo v rámci plnění současných rozvojových cílů tisíciletí finančními institucemi obzvláště zanedbáváno. Je naléhavě a bezpodmínečně nutné znovu obnovit rovnováhu investic generujících pracovní místa ve prospěch rodinných a ekologických zemědělských podniků. |
| --- | --- |

4.4

Světové zemědělství bylo v rámci plnění současných rozvojových cílů tisíciletí finančními institucemi obzvláště zanedbáváno. Je naléhavě a bezpodmínečně nutné znovu obnovit rovnováhu investic generujících pracovní místa ve prospěch rodinných a ekologických zemědělských podniků.

| 4.5 | Úloha podniků v přechodu k výroční zprávě o udržitelnosti. Soukromý sektor je v Organizaci spojených národů zastoupen iniciativou s názvem „Global Compact“, která byla vytvořena v roce 2000 proto, aby se sociální odpovědnost podniků stala nástrojem sloužícím k dosažení rozvojových cílů tisíciletí. Global Compact nyní sdružuje 8 700 podniků působících ve 130 zemích, které se zavázaly k dodržování lidských a pracovních práv, ochraně životního prostředí a boji proti korupci. Dobrovolné závazky jako plnění rozvojových cílů na úrovni podniků mohou hrát klíčovou roli v subdodavatelských řetězcích. Výbor je přesvědčen, že iniciativy ekologického designu, ekologické výroby a spravedlivého obchodu, jakož i činnosti, jejichž cílem je zabránit plývání přírodními zdroji, jsou inovativním řešením plnění cílů udržitelného rozvoje (17). Výbor proto doporučuje, aby bylo prováděno doporučení uvedené v prohlášení z Ria z roku 2012, jehož cílem je zobecnit zprávu o udržitelnosti prostřednictvím „Corporate Sustainability Report“ (zprávy o firemní udržitelnosti), jež má být podniky každoročně vypracována stejným způsobem jako finanční zpráva. |
| --- | --- |

4.5

Úloha podniků v přechodu k výroční zprávě o udržitelnosti. Soukromý sektor je v Organizaci spojených národů zastoupen iniciativou s názvem „Global Compact“, která byla vytvořena v roce 2000 proto, aby se sociální odpovědnost podniků stala nástrojem sloužícím k dosažení rozvojových cílů tisíciletí. Global Compact nyní sdružuje 8 700 podniků působících ve 130 zemích, které se zavázaly k dodržování lidských a pracovních práv, ochraně životního prostředí a boji proti korupci. Dobrovolné závazky jako plnění rozvojových cílů na úrovni podniků mohou hrát klíčovou roli v subdodavatelských řetězcích. Výbor je přesvědčen, že iniciativy ekologického designu, ekologické výroby a spravedlivého obchodu, jakož i činnosti, jejichž cílem je zabránit plývání přírodními zdroji, jsou inovativním řešením plnění cílů udržitelného rozvoje (17). Výbor proto doporučuje, aby bylo prováděno doporučení uvedené v prohlášení z Ria z roku 2012, jehož cílem je zobecnit zprávu o udržitelnosti prostřednictvím „Corporate Sustainability Report“ (zprávy o firemní udržitelnosti), jež má být podniky každoročně vypracována stejným způsobem jako finanční zpráva.

5.   Udržitelný hospodářský rozvoj: usilovat o přijetí odpovědnosti soukromých subjektů a o posílení jejich úlohy

| 5.1 | Přestože na počátku krize existovaly snahy o návrat k protekcionismu, mezinárodní systém se restriktivních obchodních praktik obecně vyvaroval. Slepá ulička, v níž skončilo tzv. vícestranné jednání o rozvoji, vyvolává hlubokou nespokojenost, co se týče rozporu se zájmy rozvojových zemí. Rozvíjející se země nejvíce těží z růstu obchodu, i když jejich vnitřní nerovnosti se prohloubily. Výjimkou je několik zemí jako např. Brazílie, a to díky politice přerozdělování a boje proti chudobě. |
| --- | --- |

5.1

Přestože na počátku krize existovaly snahy o návrat k protekcionismu, mezinárodní systém se restriktivních obchodních praktik obecně vyvaroval. Slepá ulička, v níž skončilo tzv. vícestranné jednání o rozvoji, vyvolává hlubokou nespokojenost, co se týče rozporu se zájmy rozvojových zemí. Rozvíjející se země nejvíce těží z růstu obchodu, i když jejich vnitřní nerovnosti se prohloubily. Výjimkou je několik zemí jako např. Brazílie, a to díky politice přerozdělování a boje proti chudobě.

| 5.2 | Na druhou stranu nepřineslo otevření obchodu v řadě rozvojových zemí bohatých na zemědělské produkty a suroviny očekávané výsledky, a to z nedostatku diverzifikace, přeměn a infrastruktur. Výbor vyjadřuje politování nad zablokováním dohod o hospodářském partnerství se zeměmi AKT. Výbor zdůrazňuje, že preferenční přístup
   (18) EU udělený nejméně rozvinutým zemím přináší pouze malé výsledky, stejně jako jejich využívání pomoci v oblasti obchodu, jež představuje stále významnější formu mnohostranné spolupráce. EHSV doporučuje stimulovat usnadnění obchodu, které již bylo Světovou obchodní organizací dohodnuto v jejich prospěch, a podpořit všeobecné otevření obchodu rozvíjejících se zemí nejméně rozvinutým zemím bez poplatků a kvót. |
| --- | --- |

5.2

Na druhou stranu nepřineslo otevření obchodu v řadě rozvojových zemí bohatých na zemědělské produkty a suroviny očekávané výsledky, a to z nedostatku diverzifikace, přeměn a infrastruktur. Výbor vyjadřuje politování nad zablokováním dohod o hospodářském partnerství se zeměmi AKT. Výbor zdůrazňuje, že preferenční přístup
   (18) EU udělený nejméně rozvinutým zemím přináší pouze malé výsledky, stejně jako jejich využívání pomoci v oblasti obchodu, jež představuje stále významnější formu mnohostranné spolupráce. EHSV doporučuje stimulovat usnadnění obchodu, které již bylo Světovou obchodní organizací dohodnuto v jejich prospěch, a podpořit všeobecné otevření obchodu rozvíjejících se zemí nejméně rozvinutým zemím bez poplatků a kvót.

| 5.3 | EHSV doporučuje, aby EU začlenila zásady práva na potraviny
   (19) do struktury svých obchodních politik a podnikla vhodné kroky vedoucí ke koordinaci v rámci WTO a mezi ostatními velkými obchodními partnery, aby se tyto zásady staly nedílnou součástí mnohostranných a dvoustranných obchodních politik. Kromě toho EHSV vyzývá k liberalizaci statků a služeb v oblasti životního prostředí nezávisle na případné dohodě z Dohá a usnadnění transferu zelených technologií v rámci dvoustranných obchodních dohod (20). |
| --- | --- |

5.3

EHSV doporučuje, aby EU začlenila zásady práva na potraviny
   (19) do struktury svých obchodních politik a podnikla vhodné kroky vedoucí ke koordinaci v rámci WTO a mezi ostatními velkými obchodními partnery, aby se tyto zásady staly nedílnou součástí mnohostranných a dvoustranných obchodních politik. Kromě toho EHSV vyzývá k liberalizaci statků a služeb v oblasti životního prostředí nezávisle na případné dohodě z Dohá a usnadnění transferu zelených technologií v rámci dvoustranných obchodních dohod (20).

| 5.4 | Hospodářské subjekty, ale také infrastruktury se musejí výrazně zapojit do udržitelného rozvoje. Z toho důvodu představuje zavádění infrastruktur
   (21) a sítí pro výměnu možnost, jak přilákat zahraniční investice, ale také jak podpořit rozvoj malých a středních podniků, posílit zpracovatelský průmysl surovin a rozvíjet elektronický obchod. |
| --- | --- |

5.4

Hospodářské subjekty, ale také infrastruktury se musejí výrazně zapojit do udržitelného rozvoje. Z toho důvodu představuje zavádění infrastruktur
   (21) a sítí pro výměnu možnost, jak přilákat zahraniční investice, ale také jak podpořit rozvoj malých a středních podniků, posílit zpracovatelský průmysl surovin a rozvíjet elektronický obchod.

V Bruselu dne 23. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Konference EHSV v únoru 2012 „Přechod k udržitelnosti je naší odpovědností. Občanská společnost na cestě k Riu.“

1

(2)  Stanovisko EHSV k tématu Rio+20 – bilance a perspektivy, Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 64–67.

2

(3)  Rozvoj a spolupráce – EuropeAid.

3

(4)  Stanovisko EHSV k tématu Zelená ekonomika – podporovat udržitelný rozvoj v Evropě, 2013 (Viz strana 18 v tomto čísle Úředního věstníku).

4

(5)  Stanovisko EHSV k tématu Sociální rozměr evropské hospodářské a měnové unie, (Viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

5

(6)  Stanovisko EHSV k tématu Cesta k ucelené evropské mezinárodní investiční politice, zpravodaj: pan PEEL, Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 150–154.

6

(7)  Na mezinárodní úrovni existuje platforma rozvojových sdružení „Po roce 2015“ (Beyond 2015), jež vede osvětovou kampaň o důležitých otázkách této diskuze a shromažďuje příspěvky na svých internetových stránkách www.beyond2015.org

7

(8)  Průzkumné stanovisko EHSV Podpora trvale udržitelné výroby a spotřeby v EU, zpravodajka: paní LeNouail Marlière, 2012, Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 6–10.

8

(9)  Stanovisko EHSV k tématu Obchod a zajišťování potravin, zpravodaj: pan Campli, spoluzpravodaj: pan Peel, Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 1–9.

9

(10)  Evropská zpráva o rozvoji na rok 2013. „Po roce 2015“: Globální opatření pro udržitelnou budoucnost podporující začlenění.

10

(11)  Stanovisko EHSV k tématu Propojení energetických ostrovů EU – růst, konkurenceschopnost, solidarita a udržitelný rozvoj na vnitřním energetickém trhu EU, zpravodaj: pan Coulon, Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 9–15.

11

(12)  Stanovisko EHSV k tématu Sociální ochrana v rámci rozvojové spolupráce Evropské unie, zpravodaj: pan Zufiaur, Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 82–86.

12

(13)  Rovnost žen a mužů v rozvojové politice EU – plán pro období 2010–2015.

13

(14)  Stanovisko EHSV k tématu Nejen HDP – zapojení občanské společnosti do výběru doplňkových ukazatelů, zpravodaj: pan Palmieri, Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 14–20.

14

(15)  Stanovisko EHSV k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro financování propagace demokracie a lidských práv ve světě, zpravodaj: pan Iuliano, Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 81–83.

15

(16)  V příloze sdělení je uvedena klasifikace hlavních světových veřejných statků.

16

(17)  Studie Concord: Přínos soukromého sektoru k rozvoji, prosinec 2012.

17

(18)  Stanovisko EHSV k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uplatňování systému všeobecných celních preferencí, zpravodaj: pan Peel, Úř. věst. C 43, 15.2.2012, s. 82–88.

18

(19)  Stanovisko EHSV k tématu Obchod a zajišťování potravin, zpravodaj: pan Campli, spoluzpravodaj: pan Peel, Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 1–9.

19

(20)  Stanovisko EHSV k tématu Mezinárodní obchod a změna klimatu, zpravodajka: paní Pichenot, Úř. věst. C 21, 21.1.2011, s. 15–20.

20

(21)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Strategie EU-Afrika, zpravodaj: pan Dantin, Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 148–156.

21

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/151 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/151

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o průhlednosti opatření upravujících ceny humánních léčivých přípravků a jejich začlenění do oblasti působnosti veřejných systémů zdravotního pojištění

COM(2013) 168 final – 2012/0035 (COD)

2013/C 271/29

Dne 8. dubna 2013 se Rada a dne 16. dubna 2013 Evropský parlament, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

pozměněného návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o průhlednosti opatření upravujících ceny humánních léčivých přípravků a jejich začlenění do oblasti působnosti veřejných systémů zdravotního pojištění

COM(2013) 168 final – 2012/0035 (COD).

Vzhledem k tomu, že Výbor se již vyjádřil k obsahu návrhu ve svém stanovisku CESE 1573/2012 přijatém dne 12. července 2012 (1), rozhodl se na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května), 161 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 5 členů se zdrželo hlasování, nevypracovat k tomuto tématu nové stanovisko, ale odkázat na svůj postoj vyjádřený ve výše uvedeném dokumentu.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Stanovisko EHSV k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o průhlednosti opatření upravujících ceny humánních léčivých přípravků a jejich začlenění do oblasti působnosti veřejných systémů zdravotního pojištění, Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 81.

1

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/152 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/152

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 450/2008, kterým se stanoví celní kodex Společenství (Modernizovaný celní kodex), pokud jde o datum jeho použitelnosti

COM(2013) 193 final – 2013/0104 (COD)

2013/C 271/30

Dne 15. dubna 2013 se Evropský parlament a dne 18. dubna 2013 Rada rozhodly, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 450/2008, kterým se stanoví celní kodex Společenství (Modernizovaný celní kodex), pokud jde o datum jeho použitelnosti

COM(2013) 193 final – 2013/0104 (COD).

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je uspokojivý, a mimo to se k němu již vyjádřil ve stanovisku CESE 1297/2012 přijatém dne 23. května 2012 (1), rozhodl se na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května), 161 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 5 členů se zdrželo hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko a odkázat na svůj postoj vyjádřený ve výše uvedeném dokumentu.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 68.

1

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/153 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/153

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie, kterým se nahrazuje nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010

COM(2013) 153 final

2013/C 271/31

Dne 20. března se Evropská komise, dne 15. dubna Rada a dne 16. dubna 2013 Evropský parlament, v souladu s čl. 194 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie, kterým se nahrazuje nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010

COM(2013) 153 final.

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je zcela uspokojivý, a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května), 161 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 5 členů se zdrželo hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

| 19.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 271/154 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 271/154

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském námořním a rybářském fondu zrušujícímu nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 a nařízení Rady (ES) č. 861/2006 a nařízení Rady (ES) č. XXX/2011 o integrované námořní politice

COM(2013) 245 final – 2011/0380 (COD)

a k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006

COM(2013) 246 final – 2011/0276 (COD)

2013/C 271/32

Dne 7. května 2013 se Rada, v souladu s článkem 42, čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, článkem 175, článkem 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 195 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

pozměněného návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském námořním a rybářském fondu [zrušujícího nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 a nařízení Rady (ES) č. 861/2006 a nařízení Rady (ES) č. XXX/2011 o integrované námořní politice]

COM(2013) 245 final – 2011/0380 (COD)

a

pozměněného návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006

COM(2013) 246 final – 2011/0276 (COD).

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu, který uvádí Evropský námořní a rybářský fond do souladu se stávajícím souborem pravidel politiky soudržnosti, je uspokojivý a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se na 490. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. května 2013 (jednání dne 22. května 2013), 161 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 5 členů se zdrželo hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 22. května 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---