# Službeni list C 276/2013

| | ISSN 1977-1088
  doi:10.3000/19771088.C_2013.276.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 276 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 5625 rujna 2013. |

ISSN 1977-1088

doi:10.3000/19771088.C_2013.276.hrv

Službeni list

Europske unije

C 276

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

5625 rujna 2013.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2013/C 276/01 | Odobrenje državne potpore u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) – Slučajevi u kojima Komisija nema primjedbi (
  1
  ) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2013/C 276/01

Odobrenje državne potpore u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) – Slučajevi u kojima Komisija nema primjedbi (
  1
  )

1

1

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće |
| 2013/C 276/02 | Izjava Vijeća | 6 |
| | Europska komisija |
| 2013/C 276/03 | Tečajna lista eura | 7 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2013/C 276/04 | Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova | 8 |
| 2013/C 276/05 | Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova | 8 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

2013/C 276/02

Izjava Vijeća

6

Europska komisija

2013/C 276/03

Tečajna lista eura

7

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2013/C 276/04

Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova

8

2013/C 276/05

Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova

8

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2013/C 276/06 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 9 |
| 2013/C 276/07 | Objava, u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1898/2006, jedinstvenog dokumenta o oznaci izvornosti ili oznaci zemljopisnog podrijetla koja je registrirana na temelju Uredbe Komisije (EZ) br. 1107/96 u skladu s člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92 | 14 |
| 2013/C 276/08 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 17 |

V.   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2013/C 276/06

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

9

2013/C 276/07

Objava, u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1898/2006, jedinstvenog dokumenta o oznaci izvornosti ili oznaci zemljopisnog podrijetla koja je registrirana na temelju Uredbe Komisije (EZ) br. 1107/96 u skladu s člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92

14

2013/C 276/08

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP, osim za proizvode na koje se odnosi Prilog I. Ugovora |

---

(1)   Tekst značajan za EGP, osim za proizvode na koje se odnosi Prilog I. Ugovora

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 25.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 276/1

---

Odobrenje državne potpore u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU)

Slučajevi u kojima Komisija nema primjedbi

(Tekst značajan za EGP, osim za proizvode na koje se odnosi Prilog I. Ugovora)

2013/C 276/01

| Datum donošenja odluke | 2.7.2013. |
| --- | --- |
| Broj potpore | SA.36091 (13/N) |
| Država članica | Italija |
| Regija | — | — |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Piano riassicurativo agricolo annuale |
| Pravna osnova | | Legge 23 dicembre 2000, n. 388, art. 127, comma 3. |

Datum donošenja odluke

2.7.2013.

Broj potpore

SA.36091 (13/N)

Država članica

Italija

Regija

—

—

Naziv (i/ili ime korisnika)

Piano riassicurativo agricolo annuale

Pravna osnova

Legge 23 dicembre 2000, n. 388, art. 127, comma 3.

| | Decreto-Legge 8 luglio 2002 n. 138, convertito, con modificazioni, nella Legge 8 agosto 2002 n. 178, art. 13, comma 4-sexies. |
| --- | --- |

Decreto-Legge 8 luglio 2002 n. 138, convertito, con modificazioni, nella Legge 8 agosto 2002 n. 178, art. 13, comma 4-sexies.

| | Decreto Legislativo 29 marzo 2004, n. 102. |
| --- | --- |

Decreto Legislativo 29 marzo 2004, n. 102.

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 29 luglio 2009, art. 11, relativo all'attivazione della misura comunitaria di cui all’articolo 68 del Regolamento (CE) n. 73/2009, per la copertura assicurativa dei rischi agricoli, secondo le procedure previste dal decreto legislativo n. 102/2004 e successive modifiche. |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 29 luglio 2009, art. 11, relativo all'attivazione della misura comunitaria di cui all’articolo 68 del Regolamento (CE) n. 73/2009, per la copertura assicurativa dei rischi agricoli, secondo le procedure previste dal decreto legislativo n. 102/2004 e successive modifiche.

| | Piano nazionale di sostegno dell’OCM vino e, in particolare, la previsione della misura relativa all’assicurazione del raccolto di uva da vino. |
| --- | --- |

Piano nazionale di sostegno dell’OCM vino e, in particolare, la previsione della misura relativa all’assicurazione del raccolto di uva da vino.

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 novembre 2002. |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 novembre 2002.

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 febbraio 2003 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale» per l’anno 2004; |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 febbraio 2003 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale» per l’anno 2004;

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 27 febbraio 2008 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale»; |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 27 febbraio 2008 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale»;

| | Decreto del Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 maggio 2004, di estensione della copertura assicurativa agevolata ai danni causati dalle epizoozie negli allevamenti bovini per l’anno 2004 e successive integrazioni. ... |
| --- | --- |

Decreto del Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 maggio 2004, di estensione della copertura assicurativa agevolata ai danni causati dalle epizoozie negli allevamenti bovini per l’anno 2004 e successive integrazioni. ...

Vrsta mjere

Program

—

Cilj

Premije osiguranja, Sektorski razvoj

Oblik potpore

Neposredna bespovratna sredstva

Proračun

| | Ukupni proračun: EUR 136 (u milijunima) |
| --- | --- |

Ukupni proračun: EUR 136 (u milijunima)

| | Godišnji proračun: EUR 136 (u milijunima) |
| --- | --- |

Godišnji proračun: EUR 136 (u milijunima)

Intenzitet potpore

80 %

Trajanje (razdoblje)

do 31.12.2015.

Gospodarski sektori

Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo

Naziv i adresa davatelja potpore

| Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- |
| Dipartimento delle politiche europee e internazionali e dello sviluppo rurale |
| Direzione generale dello sviluppo rurale |
| Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Dipartimento delle politiche europee e internazionali e dello sviluppo rurale

Direzione generale dello sviluppo rurale

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Ostale informacije

—

Izvorni tekst(ovi) odluke iz kojeg/kojih su uklonjene sve povjerljive informacije nalazi se na sljedećoj internetskoj stranici:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum donošenja odluke | 19.6.2013. |
| --- | --- |
| Broj potpore | SA.36626 (13/N) |
| Država članica | Slovačka |
| Regija | — | — |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Aid for measure 2.1 — Restoring forestry potential and introducing preventation actions |
| Pravna osnova | | Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov |

Datum donošenja odluke

19.6.2013.

Broj potpore

SA.36626 (13/N)

Država članica

Slovačka

Regija

—

—

Naziv (i/ili ime korisnika)

Aid for measure 2.1 — Restoring forestry potential and introducing preventation actions

Pravna osnova

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov

| | Zákon č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva |
| --- | --- |

Zákon č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva

Vrsta mjere

Program

—

Cilj

Zaštita okoliša

Oblik potpore

Ostalo

Proračun

| | Ukupni proračun: EUR 155 942 608 |
| --- | --- |

Ukupni proračun: EUR 155 942 608

| | Godišnji proračun: EUR 22 277 515 |
| --- | --- |

Godišnji proračun: EUR 22 277 515

Intenzitet potpore

0 %

Trajanje (razdoblje)

10.1.2009.–31.12.2013.

Gospodarski sektori

Svi gospodarski sektori koji imaju pravo na potporu

Naziv i adresa davatelja potpore

| Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| 812 66 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR

Dobrovičova 12

812 66 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Ostale informacije

—

Izvorni tekst(ovi) odluke iz kojeg/kojih su uklonjene sve povjerljive informacije nalazi se na sljedećoj internetskoj stranici:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum donošenja odluke | 9.8.2013. |
| --- | --- |
| Broj potpore | SA.36780 (13/N) |
| Država članica | Češka |
| Regija | — | — |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Dotace na ochranu lesních porostů do jejich zajištění |
| Pravna osnova | 1) | Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů |

Datum donošenja odluke

9.8.2013.

Broj potpore

SA.36780 (13/N)

Država članica

Češka

Regija

—

—

Naziv (i/ili ime korisnika)

Dotace na ochranu lesních porostů do jejich zajištění

Pravna osnova

1)

Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů

| 2) | Nařízení vlády č 505/2000 Sb., kterým se stanoví podpůrné programy k podpoře mimoprodukčních funkcí zemědělství, k podpoře aktivit podílejících se na udržování krajiny, programy pomoci k podpoře méně příznivých oblastí, a kritéria pro jejich posuzování, ve znění pozdějších předpisů |
| --- | --- |

2)

Nařízení vlády č 505/2000 Sb., kterým se stanoví podpůrné programy k podpoře mimoprodukčních funkcí zemědělství, k podpoře aktivit podílejících se na udržování krajiny, programy pomoci k podpoře méně příznivých oblastí, a kritéria pro jejich posuzování, ve znění pozdějších předpisů

Vrsta mjere

Program

—

Cilj

Zaštita okoliša

Oblik potpore

Ostalo

Proračun

| | Ukupni proračun: CZK 1 200 000 |
| --- | --- |

Ukupni proračun: CZK 1 200 000

| | Godišnji proračun: CZK 810 000 |
| --- | --- |

Godišnji proračun: CZK 810 000

Intenzitet potpore

0 %

Trajanje (razdoblje)

1.1.2014.–31.12.2015.

Gospodarski sektori

Svi gospodarski sektori koji imaju pravo na potporu

Naziv i adresa davatelja potpore

| Ministerstvo zemědělství |
| --- |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Ostale informacije

—

Izvorni tekst(ovi) odluke iz kojeg/kojih su uklonjene sve povjerljive informacije nalazi se na sljedećoj internetskoj stranici:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum donošenja odluke | 11.7.2013. |
| --- | --- |
| Broj potpore | SA.36852 (13/N) |
| Država članica | Austrija |
| Regija | Niederoesterreich | — |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Beihilfe zur Behebung von Katastrophenschäden |
| Pravna osnova | | § 3 Katastrophenfondsgesetz 1996, BGBl. Nr. 201/1996 i. d. g. F. |

Datum donošenja odluke

11.7.2013.

Broj potpore

SA.36852 (13/N)

Država članica

Austrija

Regija

Niederoesterreich

—

Naziv (i/ili ime korisnika)

Beihilfe zur Behebung von Katastrophenschäden

Pravna osnova

§ 3 Katastrophenfondsgesetz 1996, BGBl. Nr. 201/1996 i. d. g. F.

| | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden, |
| --- | --- |

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden,

| | Staatliche Beihilfe Nr. 564/A/2004-Österreich |
| --- | --- |

Staatliche Beihilfe Nr. 564/A/2004-Österreich

Vrsta mjere

Program

—

Cilj

Naknada šteta od prirodnih katastrofa

Oblik potpore

Neposredna bespovratna sredstva

Proračun

| | Ukupni proračun: EUR 7 (u milijunima) |
| --- | --- |

Ukupni proračun: EUR 7 (u milijunima)

| | Godišnji proračun: EUR 7 (u milijunima) |
| --- | --- |

Godišnji proračun: EUR 7 (u milijunima)

Intenzitet potpore

50 %

Trajanje (razdoblje)

do 10.6.2014.

Gospodarski sektori

Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo

Naziv i adresa davatelja potpore

| Amt der NÖ Landesregierung, Abteilung Landwirtschaftsförderung |
| --- |
| Landhausplatz 1 |
| 3109 St. Pölten |
| ÖSTERREICH |

Amt der NÖ Landesregierung, Abteilung Landwirtschaftsförderung

Landhausplatz 1

3109 St. Pölten

ÖSTERREICH

Ostale informacije

—

Izvorni tekst(ovi) odluke iz kojeg/kojih su uklonjene sve povjerljive informacije nalazi se na sljedećoj internetskoj stranici:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

| 25.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 276/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 276/6

---

IZJAVA VIJEĆA

2013/C 276/02

„Vijeće pozdravlja napore Europskog gospodarskog i socijalnog odbora na izradi transparentnijeg sustava za isplatu dnevnica i naknadu putnih troškova članovima Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i njihovim zamjenicima.

Vijeće naglašava da izdaci za putovanja institucija EU-a moraju biti učinkoviti i pružati vrijednost za novac. Vijeće stoga poziva Europski gospodarski i socijalni odbor da poduzme sve odgovarajuće mjere kako bi se opcija najnižeg mogućeg troška za putovanja i dnevnice primijenila na trajnoj osnovi.”

---

Europska komisija

| 25.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 276/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 276/7

---

Tečajna lista eura (1)

24. rujna 2013.

2013/C 276/03

1 euro =

| | valuta | tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,3473 |
| JPY | japanski jen | 132,92 |
| DKK | danska kruna | 7,4571 |
| GBP | funta sterlinga | 0,84431 |
| SEK | švedska kruna | 8,6315 |
| CHF | švicarski franak | 1,2295 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,0200 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,933 |
| HUF | mađarska forinta | 299,89 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| LVL | letonski lats | 0,7026 |
| PLN | poljski zloti | 4,2269 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4735 |
| TRY | turska lira | 2,6961 |
| AUD | australski dolar | 1,4347 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3857 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,4462 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6261 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6918 |
| KRW | južnokorejski von | 1 448,27 |
| ZAR | južnoafrički rand | 13,3062 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,2520 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,6175 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 149,99 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3340 |
| PHP | filipinski pezo | 58,538 |
| RUB | ruski rubalj | 43,0098 |
| THB | tajlandski baht | 42,224 |
| BRL | brazilski real | 2,9773 |
| MXN | meksički pezo | 17,3566 |
| INR | indijska rupija | 84,8530 |

valuta

tečaj

USD

američki dolar

1,3473

JPY

japanski jen

132,92

DKK

danska kruna

7,4571

GBP

funta sterlinga

0,84431

SEK

švedska kruna

8,6315

CHF

švicarski franak

1,2295

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,0200

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,933

HUF

mađarska forinta

299,89

LTL

litavski litas

3,4528

LVL

letonski lats

0,7026

PLN

poljski zloti

4,2269

RON

rumunjski novi leu

4,4735

TRY

turska lira

2,6961

AUD

australski dolar

1,4347

CAD

kanadski dolar

1,3857

HKD

hongkonški dolar

10,4462

NZD

novozelandski dolar

1,6261

SGD

singapurski dolar

1,6918

KRW

južnokorejski von

1 448,27

ZAR

južnoafrički rand

13,3062

CNY

kineski renminbi-juan

8,2520

HRK

hrvatska kuna

7,6175

IDR

indonezijska rupija

15 149,99

MYR

malezijski ringit

4,3340

PHP

filipinski pezo

58,538

RUB

ruski rubalj

43,0098

THB

tajlandski baht

42,224

BRL

brazilski real

2,9773

MXN

meksički pezo

17,3566

INR

indijska rupija

84,8530

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 25.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 276/8

---

Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova

2013/C 276/04

U skladu s člankom 35. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), donesena je odluka o zabrani ribolova kako je utvrđeno u sljedećoj tablici:

| Datum i vrijeme zabrane | 20.8.2013. |
| --- | --- |
| Trajanje | 20.8.2013.–31.12.2013. |
| Država članica | Španjolska |
| Stok ili skupina stokova | HAD/5BC6A. |
| Vrsta | Koljak (Melanogrammus aeglefinus) |
| Zona | Vode EU-a i međunarodne vode zona V.b i VI.a |
| Vrsta (vrste) ribarskih plovila | — |
| Referentni broj | 42/TQ39 |

Datum i vrijeme zabrane

20.8.2013.

Trajanje

20.8.2013.–31.12.2013.

Država članica

Španjolska

Stok ili skupina stokova

HAD/5BC6A.

Vrsta

Koljak (Melanogrammus aeglefinus)

Zona

Vode EU-a i međunarodne vode zona V.b i VI.a

Vrsta (vrste) ribarskih plovila

—

Referentni broj

42/TQ39

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

---

| 25.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 276/8

---

Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova

2013/C 276/05

U skladu s člankom 35. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), donesena je odluka o zabrani ribolova kako je utvrđeno u sljedećoj tablici:

| Datum i vrijeme zabrane | 20.8.2013. |
| --- | --- |
| Trajanje | 20.8.2013.–31.12.2013. |
| Država članica | Španjolska |
| Stok ili skupina stokova | GFB/89- |
| Vrsta | Tabinja bjelica (Phycis blennoides) |
| Zona | Vode EU-a i međunarodne vode zona VIII. i IX. |
| Vrsta (vrste) ribarskih plovila | — |
| Referentni broj | FS41DSS |

Datum i vrijeme zabrane

20.8.2013.

Trajanje

20.8.2013.–31.12.2013.

Država članica

Španjolska

Stok ili skupina stokova

GFB/89-

Vrsta

Tabinja bjelica (Phycis blennoides)

Zona

Vode EU-a i međunarodne vode zona VIII. i IX.

Vrsta (vrste) ribarskih plovila

—

Referentni broj

FS41DSS

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

---

V. Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 25.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 276/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 276/9

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 276/06

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„ACEITE DE LA COMUNITAT VALENCIANA”

EZ br.: ES-PDO-0005-0720-23.09.2008

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Naziv

„Aceite de la Comunitat Valenciana”

2.   Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

| Razred 1.5.: | Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.) |
| --- | --- |

Razred 1.5.:

Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Ekstra djevičansko maslinovo ulje dobiveno od maslina (Olea Europea L.) isključivo sljedećih autohtonih sorti autonomne zajednice Valencia: Farge, Serrane, Morrude, Villalonge i Blanquete. Udjeli su svake od njih sljedeći: Serrana: 20–40 %; Villalonga: 20–40 %; Farga: 10–25 %; Blanqueta: 10–25 % i Morruda: 5–10 %.

Ulje zaštićeno pod zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Aceite de la Comunitat Valenciana” jest ekstra djevičansko maslinovo ulje sljedećih karakteristika:

Ekstra djevičansko maslinovo ulje:

| — | kiselost: < 0,5° |
| --- | --- |

—

kiselost: < 0,5°

| — | količina peroksida: < 15 meq O2/kg |
| --- | --- |

—

količina peroksida: < 15 meq O2/kg

| — | K270 < 0,15 |
| --- | --- |

—

K270 < 0,15

| — | K232 < 2,50 |
| --- | --- |

—

K232 < 2,50

| — | voskovi ≤ 250 |
| --- | --- |

—

voskovi ≤ 250

| — | delta K ≤ 0,01 |
| --- | --- |

—

delta K ≤ 0,01

| — | sadržaj oleinske kiseline između 70 i 82 % ukupnog sadržaja masnih kiselina |
| --- | --- |

—

sadržaj oleinske kiseline između 70 i 82 % ukupnog sadržaja masnih kiselina

| — | sadržaj linolenske kiseline veći od 8 % ukupnog sadržaja masnih kiselina |
| --- | --- |

—

sadržaj linolenske kiseline veći od 8 % ukupnog sadržaja masnih kiselina

| — | sadržaj palmitinske kiseline između 9,5 i 12 % ukupnog sadržaja masnih kiselina |
| --- | --- |

—

sadržaj palmitinske kiseline između 9,5 i 12 % ukupnog sadržaja masnih kiselina

| — | sadržaj linolenske kiseline manji od 1 % ukupnog sadržaja masnih kiselina |
| --- | --- |

—

sadržaj linolenske kiseline manji od 1 % ukupnog sadržaja masnih kiselina

| — | sadržaj palmitinske kiseline između 0,6 i 2,5 % ukupnog sadržaja masnih kiselina |
| --- | --- |

—

sadržaj palmitinske kiseline između 0,6 i 2,5 % ukupnog sadržaja masnih kiselina

| — | sadržaj arahidne kiseline manji od 0,6 % ukupnog sadržaja masnih kiselina |
| --- | --- |

—

sadržaj arahidne kiseline manji od 0,6 % ukupnog sadržaja masnih kiselina

| — | sadržaj lignocerinske kiseline manji od 0,2 % ukupnog sadržaja masnih kiselina |
| --- | --- |

—

sadržaj lignocerinske kiseline manji od 0,2 % ukupnog sadržaja masnih kiselina

| — | srednja vrijednost nedostataka = 0 |
| --- | --- |

—

srednja vrijednost nedostataka = 0

| — | srednja vrijednost voćnog okusa > 3 i < 6 |
| --- | --- |

—

srednja vrijednost voćnog okusa > 3 i < 6

| — | srednja vrijednost oštrog okusa > 1 i < 3 |
| --- | --- |

—

srednja vrijednost oštrog okusa > 1 i < 3

| — | srednja vrijednost gorkog okusa > 1 i < 3 |
| --- | --- |

—

srednja vrijednost gorkog okusa > 1 i < 3

| — | odnos između srednje vrijednosti voćnog okusa i srednje vrijednosti gorkog i oštrog okusa mora biti takav da se ulje može opisati kao uravnoteženo. |
| --- | --- |

—

odnos između srednje vrijednosti voćnog okusa i srednje vrijednosti gorkog i oštrog okusa mora biti takav da se ulje može opisati kao uravnoteženo.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Opis sorti maslina:

SERRANA

Zreli plod ovalnog je oblika i ljubičasto-crne boje s lenticelama. Prinos je sorte prosječan i rustikalan. Sorta je otporna na sušu i mraz, ali osjetljiva na maslinovu mušicu i paunovo oko.

Dozrijeva rano i ima dobar sadržaj masti, a pretežno se uzgaja u okrugu Alto Palancia, u prirodnim rezervatima Sierra Calderona i Sierra del Espadán i okolnim područjima, iako mjestimično raste i u susjednim okruzima.

FARGA

Farga je vrlo stara sorta koja potječe sa sjevera pokrajine Castellóna. Plod je srednje velik do malen, izduženog i asimetričnog oblika.

Sorta dozrijeva rano i umjerenog je, iako neujednačenog prinosa. Sadržaj je masti visok, a uzgaja se širom okruga Maestrazgo, sjevera pokrajine Castellón i nešto manje u susjednim okruzima La Plana Alta i Alcalatén.

BLANQUETA

Ova sorta potječe iz Muro de Alcoy. Plod je okrugao i boje vina do crne boje kada je zreo.

Bere se rano, a sadržaj je masti prosječan.

VILLALONGA

Sorta potječe s juga pokrajine Valencia. Plod je okrugao i velik, iako ima sadržaj masti. Zrele su masline crne.

Osjetljiva je na mraz i sušu, a može je se naći u gotovo čitavoj pokrajini Valencia, u većem dijelu pokrajine Alicante i raštrkanu širom pokrajine Castellón.

MORRUDA

Plod je srednje veličine, ljubičasto-crne boje i blago asimetričnog oblika. Prinos je masti prosječan.

Otporna je to sorta niskog prinosa, a raste ravnomjerno širom autonomne zajednice Valencia. Ova sorta općenito nije jako zastupljena, ali je važna za određena područja.

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Masline se uzgajaju i završni proizvod priprema na zemljopisnom području koje je određeno u točki 4.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Bilo koje poduzeće može pakirati „Aceite de la Comunitat Valenciana” bez ikakvih zemljopisnih ograničenja.

Proizvod se mora pakirati u spremnike kojima se osigurava primjereno očuvanje proizvoda, a mogu biti od PET-a za prehrambenu uporabu, stakla, obloženog metala ili keramike. Prednost se daje ambalaži koja najbolje štiti proizvod od utjecaja svjetla, topline itd.

Najveći dopušteni volumen ambalaže iznosi 5 litara, a dopuštene su veličine od 100 cc, 250 cc, 500 cc, 750 cc, l l, 2 l, 2,5 l, 3 l i 5 l.

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Tekst ili etiketa po kojoj se raspoznaje ulje opisano u ovoj specifikaciji mora sadržavati izraze „Denominación de Origen Protegida” i „Aceite de la Comunitat Valenciana”.

Na proizvodu mora biti istaknut i znak sukladnosti ili stražnja etiketa koja se u pakirnom postrojenju mora pričvrstiti tako da se sprečava ponovna uporaba i omogućuje sljedivost proizvoda. Na takvoj stražnjoj etiketi moraju stajati riječi „Denominación de Origen Protegida Aceite de la Comunitat Valenciana” i njezin logotip.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje uzgoja maslina koje se koriste za proizvodnju „Aceite de la Comunitat Valenciana” sastoji se od općina 65 naselja autonomne zajednice Valencia. To su: Albocàsser, Tirig, La Salzadella, Sant Mateu, Les Coves de Vinromà, Figueroles, Les Useres, San Juan de Moró, Serra Engarzeran, Torre Endomenech, Vall d’Alba, Vilafamés, Ayódar, Fanzara, Almedijar, Altura, Azuébar, Chóvar, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja, Castellnovo, Teresa, Vall d’Almonacid, Viver, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Artana, Tales, Gátova, Casinos, Alcublas, Gestalgar, Sot de Chera, Villar del Arzobispo, Requena, Utiel, Venta del Moro, Ayora, Cortes de Pallas, Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Millares, Navarrés, Font de la Figuera, Moixent, Vallada, Albaida, Beniatjar, Ontinyent, Alfafara, Alqueria d'Aznar, Cocentaina, Millena, Muro d'Alcoi, Alcoi, Biar, Cañada de Biar, Sax, Villena, Banyeres de Mariola i Onil.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnost zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici

Područje ima tipičnu sredozemnu klimu, kojoj su svojstvene blage zime, mala količina padalina, većinom tijekom jeseni i proljeća te vrlo suha ljeta. Utjecaj Sredozemnog mora, kontinentalne mase Pirinejskog poluotoka i vremenskih prilika s Atlantika daje tom zemljopisnom području ujednačenu klimu. Klimatski su čimbenici posebno ujednačeni tijekom ključnih razdoblja rasta, tj. tijekom cvjetanja, u završnim fazama rasta ploda i u trenutku stvaranja ulja u plodu. S tim u vezi:

| — | Prosječne su godišnje temperature na području uzgoja maslina između 12 i 16 °C, sa znatnim razlikama između zimskih (prosjek između 6 i 10 °C) i ljetnih temperatura (prosjek između 22 i 26 °C). Takve temperature potiču fenološki razvoj maslina. |
| --- | --- |

—

Prosječne su godišnje temperature na području uzgoja maslina između 12 i 16 °C, sa znatnim razlikama između zimskih (prosjek između 6 i 10 °C) i ljetnih temperatura (prosjek između 22 i 26 °C). Takve temperature potiču fenološki razvoj maslina.

| — | Prosječna količina kiše iznosi između 500 i 600 milimetara godišnje, uz fluktuacije u rasponu od 200 do 300 mm godišnje tijekom posebno suhih godina pa do 700–800 mm godišnje. |
| --- | --- |

—

Prosječna količina kiše iznosi između 500 i 600 milimetara godišnje, uz fluktuacije u rasponu od 200 do 300 mm godišnje tijekom posebno suhih godina pa do 700–800 mm godišnje.

Tlo većinom čini kreda, a na određenim područjima prisutni su pijesak, lapor i gips. Općenito, donji su slojevi pretežno mezozojske stijene koje se uglavnom sastoje od kretskih i jurskih vapnenaca (uz nešto lapora i pješčenjaka). Područje uzgoja sastoji se od novijeg sedimentnog materijala koji većinom sadrži materijal tercijarne i kvartarne starosti iz sredozemne crvenice čija je tekstura i struktura dobra, dobro provodi vodu i posebno pogoduje uzgoju maslina.

Reljef zemljopisnog područja sastoji se od planinskih područja i dolina koje omeđuju Iberski i Betijski lanac koji se spuštaju istočno prema obali. Uzgoj maslina ograničen je na 300–600 metara nadmorske visine uslijed prodora s obale prema zapadu intenzivnog uzgoja voća, posebno nasada agruma sa sustavom za navodnjavanje, pa je stoga došlo do vrlo ujednačene distribucije okolišnih i ekoloških uvjeta u dijelovima određenog zemljopisnog područja gdje se uzgajaju masline. Masline, uz bademe i rogač, dominiraju poljoprivrednim krajolikom istočnog Pirinejskog poluotoka, koji se naziva „arbolado de secano”.

Ljudski čimbenici

Prisutnost maslinika u Comunitat Valenciana datira od rimskih vremena, prije više od dvije tisuće godina. Postoje dokazi o uzgoju maslina u krajevima regije Maestrazgo de Castellón, na područjima uz cestu Via Augusta koja je spajala Rim s Cadizom. Još i danas postoje brojna stabla stara preko 1 000 godina koja se mogu vidjeti zahvaljujući inicijativi zadruga iz regije Maestrazgo koje nude niz turističkih obilazaka „tisućljetne industrije maslinovog ulja”.

Treba spomenuti i doprinos botaničara Cavanillesa u svojem djelu Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia (Bilješke o prirodoslovlju, zemljopisu, poljoprivredi, stanovništvu i proizvodima Kraljevine Valencia) (1795.–1797.). Bilješke o poljoprivredi, a posebno o uzgoju maslina i proizvodnji maslinovog ulja, vrlo su zanimljive i obuhvaćaju cijelo proizvodno područje autonomne zajednice Valencia. Često se spominje „maslinovo ulje” i uzgoj maslina.

Uzgoj maslina kao gospodarska aktivnost duboko je ukorijenjen u svim proizvodnim krajevima, zahvaljujući prije svega trajnoj prirodi uzgoja maslina. Oko njega se razvio agroindustrijski i gospodarski sustav kojim je omogućen društveni i gospodarski napredak u ruralnim područjima, a istovremeno i nastavak uzgoja ekološki održive kulture na područjima gdje vremenske prilike i sastav tla ne bi pogodovali uzgoju niti jedne druge kulture.

Raspodjela parcela na određenom zemljopisnom području svojstvena je toj regiji: vrlo mala imanja, teško dostupne parcele strmih nagiba, terase omeđene gromačama, tlo s visokim rizikom od dezertifikacije i šumskih požara, relativno siromašna zemlja s niskim udjelom organske tvari i slabim kapacitetom zadržavanja vode; sve to zajedno čini područja uzgoja maslina unutar određenog zemljopisnog područja ključnim ekološkim čimbenikom ekosustava.

Kao posljedica toga, upravljanje zemljom na određenom zemljopisnom području temelji se na malim obiteljskim gospodarstvima u aridnim područjima, gdje se maslinovo ulje proizvodi u sustavu zadruga, a stupanj je proizvodnje za vlastitu potrošnju visok. Vještine uzgoja prenose se s jedne generacije poljoprivrednika na drugu.

Studija klimatskih uvjeta, uvjeta tla, okoliša i društvenih uvjeta na zemljopisnom području, uz fenološki razvoj maslina koje se ondje uzgajaju, pokazuje da određeno zemljopisno područje osigurava ujednačene uvjete za uzgoj maslina. Zaključak je studije da je ekologija uzgoja maslina ujednačena u cijelom određenom zemljopisnom području.

5.2.   Posebnost proizvoda

Svoju posebnu kvalitetu „Aceite de la Comunitat Valenciana” većinom duguje sortama koje ga sačinjavaju. Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga i Blanqueta autohtone su sorte određenog zemljopisnog područja. Od njih se proizvodi ulje čija ga svojstva čine jedinstvenim u pogledu sastava masnih kiselina te organoleptičkih svojstava.

Ulje proizvedeno na određenom zemljopisnom području tako je vrlo uravnoteženog sastava masnih kiselina, s relativno visokim udjelima oleinske, linolne i linolenske kiseline. Zbog toga „Aceite de la Comunitat Valenciana” ima visoki omjer zasićenih u odnosu na nezasićene masne kiseline.

S organoleptičkog stajališta ovo je ulje među uljima najvećeg raspona i raznolikosti aroma. Razina voćnog okusa veća je od 5, s aromama zelene masline, badema, zelenog lista, agruma, banane i trave. Razine su oštrog i gorkog okusa između 1 i 3. U skladu s tim, odnos između razine „voćnog” i razina „gorkog” i „oštrog” dovodi do uravnoteženog ulja.

5.3.   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristike proizvoda (za ZOI) ili posebne kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Glavni čimbenici koji daju „Aceite de la Comunitat Valenciana” njegove jedinstvene karakteristike i koji pokazuju povezanost kvalitete proizvoda sa zemljopisnim okružjem sljedeći su:

Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga i Blanqueta autohtone su sorte određenog zemljopisnog područja. U okviru određenog zemljopisnog područja simboliziraju drevnost, bogatstvo i raznolikost vrsta istočnog Pirinejskog poluotoka. Te su sorte dobro prilagođene našim uvjetima jer su ih naši poljoprivrednici birali i širili od davnih vremena.

Sortni profil i orografija određenog zemljopisnog područja uvjetuju vrlo dugo razdoblje bez berbe koje se proteže od listopada do veljače. Prinos je ograničen zbog tipične male površine imanja. Poljoprivrednik planira uzgoj odlučujući o početku berbe na svakoj od parcela koje obrađuje u skladu sa stupnjem zrelosti manjih serija plodova, što omogućuje točnije planiranje berbe. Time se osigurava neprekinuti tok od berbe do prerade koja se vrši u trenutku ujednačene zrelosti i ne zahtijeva privremeno skladištenje, što jamči kvalitetu sirovine za proizvodnju ulja karakterističnih organoleptičkih, fizičkih i kemijskih svojstava.

Položaj nasada na nadmorskoj visini od 300 do 600 metara znači da razlika između dnevne i noćne temperature pogoduje sastojcima ploda koji daju voćni, gorki i o okus. Tlo na kojima se masline većinom uzgajaju niske je plodnosti i znatno povišenog sadržaja aktivnog vapnenca, što je još jedan od čimbenika koji plodu daju njegova posebna organoleptička svojstva.

Posebni klimatski uvjeti područja proizvodnje, u pogledu temperature te u pogledu padalina. Koncentracija kiše u jesen i proljeće izuzetno pogoduje uzgoju maslina, a u odnosu na kvalitetu proizvedenog ulja uvelike omekšava aromatski i okusni profil ulja. Proljetne kiše znače dobar rast kulture, što određuje berbu tijekom sljedećih godina. Konačno, zbog blagih temperatura Sredozemnog mora zimi i ljeti dobiva se veća složenost aroma koje „Aceite de la Comunitat Valenciana” daju njegove jedinstvene karakteristike.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

http://www.agricultura.gva.es/pc_aceitecomunitatvalenciana

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Vidi bilješku 2.

---

| 25.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 276/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 276/14

---

Objava, u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1898/2006, jedinstvenog dokumenta o oznaci izvornosti ili oznaci zemljopisnog podrijetla koja je registrirana na temelju Uredbe Komisije (EZ) br. 1107/96 u skladu s člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92

2013/C 276/07

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (1)

„MEL DO ALENTEJO”

EZ br.: PT-PDO-0117-0252-20.01.2011

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Naziv

„Mel do Alentejo”

2.   Država članica ili treća zemlja

Portugal

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

| Razred 1.4.: | Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (med) |
| --- | --- |

Razred 1.4.:

Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (med)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Proizvod proizvodi pčela Apis mellifera (sp. Ibérica) iz nektara koji ubire s cvijeća koje je dio medonosne flore regije. ZOI „Mel do Alentejo” svrstava se:

| | u monoflorni med:






  — | od španjolske lavande (Lavandula stoechas L.) |
| --- | --- | --- |

u monoflorni med:

—

od španjolske lavande (Lavandula stoechas L.)

| — | od eukaliptusa (Eucalyptus spp.) |
| --- | --- |

—

od eukaliptusa (Eucalyptus spp.)

| — | od narančinog cvijeta (Citrus spp.) |
| --- | --- |

—

od narančinog cvijeta (Citrus spp.)

| — | od lisičjeg repa (Echium spp.) |
| --- | --- |

—

od lisičjeg repa (Echium spp.)

| | u poliflorni med. |
| --- | --- |

u poliflorni med.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Nije dozvoljeno sustavno umjetno hranjenje ili hranjenje u velikom opsegu kolonija pčela koje proizvode ZOI „Mel do Alentejo”.

Iznimka su posebne situacije kada nedostaje hrane ili se želi potaknuti rast pčelinje populacije, kada pčelari mogu hraniti pčele na sljedeći način:

| — | sirupom koji se sastoji od dva dijela meda ili bijelog šećera i jednog dijela vode. |
| --- | --- |

—

sirupom koji se sastoji od dva dijela meda ili bijelog šećera i jednog dijela vode.

Umjetno hranjenje uvijek se provodi kada nema medišta, a mora se obustaviti tjedan dana prije postavljanja medišta.

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Pčelinje farme koje proizvode ZOI „Mel do Alentejo” moraju se nalaziti unutar određenog zemljopisnog područja. Proizvođači članovi pismenim se putem obvezuju da će deklarirati samo med iz registriranih pčelinjaka koji su smješteni unutar određenog zemljopisnog područja.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

„Mel do Alentejo” pakira se u prozirne, bezbojne staklene posude sadržaja do 1 000 grama. Med za izravnu konzumaciju za hotelsku industriju, restorane i poduzeća za pripremu i dostavu hrane može se pakirati u individualne porcije; ambalaža mora biti izrađena od materijala namijenjenog za prehrambenu uporabu i hermetički zatvorena.

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Na etiketi se nalazi logotip ZOI „Mel do Alentejo” i certifikacijski žig tijela koje provodi inspekcijski nadzor i certifikaciju.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

ZOI „Mel do Alentejo” proizvodi se na području koje se nalazi unutar administrativnih granica sljedećih općina: Alandroal, Alvito, Arraiolos, Barrancos, Beja, Borba, Cuba, Estremoz, Elvas, Évora, Ferreira do Alentejo, Fronteira, Montemor-o-Novo, Mora, Moura, Mourão, Portel, Redondo, Reguengos de Monsaraz, Serpa, Sousel, Vendas Novas, Viana do Alentejo, Vidigueira, Vila Viçosa.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnost zemljopisnog područja

Klima, tlo i vegetacija izrazito su mediteranski, a dominiraju tipične vrste biljaka koje su važne i za kvalitetu i za količinu proizvedenog meda.

Tipična flora određenog zemljopisnog područja sastoji se od španjolske lavande, bušina (laudanuma), bijelog bušina, planike maginje, šumske kozje krvi, kravjaka, hudoljetnice, Jakobovog dragušca, lisičjeg repa i sve tipične mediteranske flore koja raste u zajednici sa šumama hrasta plutnjaka i crnike.

Monokulture suncokreta, eukaliptusa i naranče također su važan izvor nektara.

Cvjetni med iz ovog područja tako netaknute i bogate medonosne flore ima izvanrednu aromu i ugodan okus; raspon nježnih nijansi kreće se od prozirno žute do boje jantara.

Boja je tipično obilježje meda Alentejo i čini ga popularnim među potrošačima jer je med svijetle boje traženiji i u Portugalu i u inozemstvu.

Proizvodnja meda u manjem opsegu prisutna je u regiji Alentejo već stoljećima i duboko je ukorijenjena u tradiciji lokalnog stanovništva.

5.2.   Posebnost proizvoda

Fizička i kemijska svojstva, svojstva peludi i organoleptička svojstva ZOI „Mel do Alentejo” sljedeća su:

| (a) | fizička i kemijska svojstva
  Slobodne kiseline: manje od 35 meq/kg
  Električna vodljivost: manje od 6,0 × 10–4 S/cm
  Boja: sve nijanse od svijetlo žute do jantarne
  Hidroksimetilfurfural (HMF): ne više od 10 mg/kg
  Vlaga: manje od 18,5 %
  Pepeo: manje od 0,6 % |
| --- | --- |

(a)

fizička i kemijska svojstva

Slobodne kiseline: manje od 35 meq/kg

Električna vodljivost: manje od 6,0 × 10–4 S/cm

Boja: sve nijanse od svijetlo žute do jantarne

Hidroksimetilfurfural (HMF): ne više od 10 mg/kg

Vlaga: manje od 18,5 %

Pepeo: manje od 0,6 %

| (b) | svojstva peludi | Monoflorni med
  Najmanji postotak peludi od španjolske lavande je 13 %, narančinog cvijeta 15 %, eukaliptusa, a lisičjeg repa 40 %. |
| --- | --- | --- |

(b)

svojstva peludi

Monoflorni med

Najmanji postotak peludi od španjolske lavande je 13 %, narančinog cvijeta 15 %, eukaliptusa, a lisičjeg repa 40 %.

| | Poliflorni med
  Najmanje 5 % peludi od barem jedne od sljedećih vrsta: španjolske lavande, lisičjeg repa, eukaliptusa, majčine dušice, ružmarina, naranče ili kravjaka. |
| --- | --- |

Poliflorni med

Najmanje 5 % peludi od barem jedne od sljedećih vrsta: španjolske lavande, lisičjeg repa, eukaliptusa, majčine dušice, ružmarina, naranče ili kravjaka.

5.3.   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) ili posebne kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Specifična klima, tlo i vegetacija određenog zemljopisnog područja, posebno flora koja raste u zajednici sa šumama hrasta plutnjaka i crnike te usjevi suncokreta, eukaliptusa i naranče stvaraju nektar koji daje prepoznatljiva svojstva „Mel do Alentejo”, opisana u točki 5.2.

Upućivanje na objavu specifikacije

http://www.gpp.pt/Valor/DOP_IGP_ETG.html

---

(1)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

---

| 25.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 276/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 276/17

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 276/08

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„ACEITUNA DE MALLORCA”/„ACEITUNA MALLORQUINA”/„OLIVA DE MALLORCA”/„OLIVA MALLORQUINA”

EZ br.: ES-PDO-0005-01051-29.10.2012

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Naziv

„Aceituna de Mallorca”/„Aceituna Mallorquina”/„Oliva de Mallorca”/„Oliva Mallorquina”

2.   Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

| Razred 1.6: | Voće, povrće i žitarice, svježi ili prerađeni |
| --- | --- |

Razred 1.6:

Voće, povrće i žitarice, svježi ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka podrijetla „Aceituna de Mallorca”/„Aceituna Mallorquina”/„Oliva de Mallorca”/„Oliva Mallorquina” obuhvaća tri varijante: zelenu, tučenu zelenu i prirodno crnu. To su stolne masline autohtone majorkanske sorte, djelomično fermentirane u slanoj otopini. Pored toga, tučene zelene masline aromatiziraju se komoračem i čili papričicama, a prirodne crne masline majorkanskim uljem („Aceite de Mallorca”).

Masline za koje se traži zaštićena oznaka podrijetla imaju sljedeća organoleptička i fizikalno-kemijska svojstva:

| — | Oblik: u obliku vretena, blago asimetrične, sa zaobljenim vrhom, bez hiluma i u većini slučajeva, s malim lenticelama. |
| --- | --- |

—

Oblik: u obliku vretena, blago asimetrične, sa zaobljenim vrhom, bez hiluma i u većini slučajeva, s malim lenticelama.

| — | Veličina: mala – srednja. |
| --- | --- |

—

Veličina: mala – srednja.

| — | Boja: zelena, žućkasto-zelena ili smećkasto-crna, ovisno o stupnju zrelosti. |
| --- | --- |

—

Boja: zelena, žućkasto-zelena ili smećkasto-crna, ovisno o stupnju zrelosti.

| — | Izgled: sjajan. |
| --- | --- |

—

Izgled: sjajan.

| — | Meso ploda: slabo pričvršćeno za košticu (plutajuća koštica). |
| --- | --- |

—

Meso ploda: slabo pričvršćeno za košticu (plutajuća koštica).

| — | Okus: pretežno gorak. |
| --- | --- |

—

Okus: pretežno gorak.

| — | Osjet kod dodira mesa ploda: mastan. |
| --- | --- |

—

Osjet kod dodira mesa ploda: mastan.

| — | Nezasićene masne kiseline: ≥ 83 % ukupnih masnih kiselina. |
| --- | --- |

—

Nezasićene masne kiseline: ≥ 83 % ukupnih masnih kiselina.

| — | Oleinska kiselina + linolna kiselina: ≥ 78 % ukupnih masnih kiselina. |
| --- | --- |

—

Oleinska kiselina + linolna kiselina: ≥ 78 % ukupnih masnih kiselina.

| — | Ukupni polifenoli: ≥ 245 mg galne kiseline/100 g. |
| --- | --- |

—

Ukupni polifenoli: ≥ 245 mg galne kiseline/100 g.

| — | Pogodnost za konzerviranje: velika. |
| --- | --- |

—

Pogodnost za konzerviranje: velika.

Stupanj zrelosti masline u vrijeme berbe ono je što čini razliku između zelenih i crnih maslina. Stupanj zrelosti, kao i postupak proizvodnje, a posebno aromatiziranje, omogućuju dobivanje tri varijante sljedećih svojstava:

1.   Cijele zelene

Masline obrane prije sazrijevanja. Prodaju se u pakiranjima u tekućini koja ih prekriva i u kojoj ima najmanje 6 % natrijevog klorida te čiji je maksimalni pH 4,3.

Organoleptička svojstva:

| | Boja: zelena do žućkasto-zelene slabog intenziteta. |
| --- | --- |

Boja: zelena do žućkasto-zelene slabog intenziteta.

| | Aroma: intenzivno biljna (list masline) i mineralna (slana otopina). |
| --- | --- |

Aroma: intenzivno biljna (list masline) i mineralna (slana otopina).

| | Tekstura: Čvrsta na dodir i gotovo ne mijenja oblik. U ustima je karakterizira velika čvrstoća, kohezivnost i slaba drobljivost. Pri žvakanju maslina stvara se osjet masnoće i zvuk drobljenja. |
| --- | --- |

Tekstura: Čvrsta na dodir i gotovo ne mijenja oblik. U ustima je karakterizira velika čvrstoća, kohezivnost i slaba drobljivost. Pri žvakanju maslina stvara se osjet masnoće i zvuk drobljenja.

| | Okus: intenzivan. Uravnoteženost između kiselog, slanog i gorkog okusa. |
| --- | --- |

Okus: intenzivan. Uravnoteženost između kiselog, slanog i gorkog okusa.

| | Osjet: izražena trpkost i začinjenost. |
| --- | --- |

Osjet: izražena trpkost i začinjenost.

| | Produljeni naknadni okus i izražena trpkost. |
| --- | --- |

Produljeni naknadni okus i izražena trpkost.

2.   Tučene zelene

Masline obrane prije sazrijevanja, tučene i aromatizirane komoračem (Foeniculum vulgare Mill.) i čili papričicama (Capsicum annuum L.) s Mallorce. Prodaju se u pakiranjima u tekućini koja ih prekriva i u kojoj ima najmanje 6 % natrijevog klorida te čiji je maksimalni pH 4,3.

Organoleptička svojstva:

| | Boja: zelena do žućkasto-zelene, sjajna. |
| --- | --- |

Boja: zelena do žućkasto-zelene, sjajna.

| | Aroma: intenzivno biljna, jasno se prepoznaju aromatične biljke (komorač) i blagi okus čili papričica. |
| --- | --- |

Aroma: intenzivno biljna, jasno se prepoznaju aromatične biljke (komorač) i blagi okus čili papričica.

| | Tekstura: Čvrsta na dodir, mijenja oblik i elastična, naglašavajući nepravilan urez u epikarpu i mezokarpu koji je uzrokovan postupkom tučenja. U ustima je mekana, masna i prosječne kohezivnosti. |
| --- | --- |

Tekstura: Čvrsta na dodir, mijenja oblik i elastična, naglašavajući nepravilan urez u epikarpu i mezokarpu koji je uzrokovan postupkom tučenja. U ustima je mekana, masna i prosječne kohezivnosti.

| | Okus: intenzivan, slan i gorak. |
| --- | --- |

Okus: intenzivan, slan i gorak.

| | Osjet: izražena trpkost i osjet začinjenosti. |
| --- | --- |

Osjet: izražena trpkost i osjet začinjenosti.

| | Naknadni okus: produljen. |
| --- | --- |

Naknadni okus: produljen.

3.   Prirodno crne

Ove se masline beru nakon sazrijevanja i aromatiziraju majorkanskim uljem. Prodaju se pakirane bez ikakve tekućine koja ih prekriva.

Organoleptička svojstva:

| | Boja: tamnosmeđe, gotovo crne. |
| --- | --- |

Boja: tamnosmeđe, gotovo crne.

| | Aroma: zemljana, prosječnog intenziteta. |
| --- | --- |

Aroma: zemljana, prosječnog intenziteta.

| | Tekstura: Površina je glatka i nepravilna na dodir. U ustima je tekstura mezokarpa masna, meka i sočna, slabe kohezivnosti. |
| --- | --- |

Tekstura: Površina je glatka i nepravilna na dodir. U ustima je tekstura mezokarpa masna, meka i sočna, slabe kohezivnosti.

| | Okus: intenzivan, s uravnoteženim kiselim i slanim okusima. |
| --- | --- |

Okus: intenzivan, s uravnoteženim kiselim i slanim okusima.

| | Osjet: može se osjetiti blaga gorčina i nota trpkosti. |
| --- | --- |

Osjet: može se osjetiti blaga gorčina i nota trpkosti.

| | Naknadni okus: prosječnog trajanja. |
| --- | --- |

Naknadni okus: prosječnog trajanja.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Mogu se koristiti samo masline autohtone majorkanske sorte koje se proizvode na Mallorci.

Za zelene i tučene zelene varijante maslina, masline se sakupljaju kad su mlade, tj. prije sazrijevanja, a prirodne crne masline nakon sazrijevanja.

Tučene zelene masline aromatiziraju se komoračem (Foeniculum vulgare Mill.) s Mallorce, čili papričicama (Capsicum annum L.) s Mallorce i solju.

Prirodne crne masline aromatiziraju se majorkanskim uljem.

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti u određenom zemljopisnom području

Proizvodnja i prerada (odabir, pranje, tučenje, soljenje i aromatiziranje) maslina zaštićenih oznakom podrijetla provodi se na otoku Mallorci.

3.6.   Posebna pravila koja se odnose na rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Pakiranje treba smatrati konačnom fazom proizvodnje i ključno je za očuvanje maslina te se njime jamče njihova posebna obilježja kvalitete.

Zbog specifičnih obilježja proizvoda, posebno njegova sustava proizvodnje i pokvarljive prirode, masline se pakiraju na otoku Mallorci, što je opravdan zahtjev jer je ključan:

| (a) | za očuvanje tipičnih svojstava maslina i očuvanje njihove kvalitete. Proizvođači u potpunosti i zajednički preuzimaju ovu odgovornost potaknuti:






  1. | Potrebom za očuvanjem tradicionalnog načina proizvodnje proizvoda na Mallorci, što značajno doprinosi zaštiti specifičnih svojstava konačnog proizvoda. Proizvođači posjeduju odgovarajuće tehnike i stručnost kako bi osigurali ispravan postupak.
  Mora se napomenuti da su masline osjetljivi i pokvarljivi plodovi. Nadalje, zbog prirodnog načina prerade proizvoda može doći do neželjene druge fermentacije. Činjenica da je Mallorca otok znači da bi prijevoz maslina u rasutom stanju uključivao dugotrajan prijevoz morem. Na kvalitetu maslina tako bi mogla negativno utjecati temperatura i drugi okolišni čimbenici, čime bi se izmijenio njihov okus, aroma i tekstura, zbog čega su prepakiranje i daljnja prerada plodova strogo zabranjeni. |
| --- | --- | --- |

(a)

za očuvanje tipičnih svojstava maslina i očuvanje njihove kvalitete. Proizvođači u potpunosti i zajednički preuzimaju ovu odgovornost potaknuti:

1.

Potrebom za očuvanjem tradicionalnog načina proizvodnje proizvoda na Mallorci, što značajno doprinosi zaštiti specifičnih svojstava konačnog proizvoda. Proizvođači posjeduju odgovarajuće tehnike i stručnost kako bi osigurali ispravan postupak.

Mora se napomenuti da su masline osjetljivi i pokvarljivi plodovi. Nadalje, zbog prirodnog načina prerade proizvoda može doći do neželjene druge fermentacije. Činjenica da je Mallorca otok znači da bi prijevoz maslina u rasutom stanju uključivao dugotrajan prijevoz morem. Na kvalitetu maslina tako bi mogla negativno utjecati temperatura i drugi okolišni čimbenici, čime bi se izmijenio njihov okus, aroma i tekstura, zbog čega su prepakiranje i daljnja prerada plodova strogo zabranjeni.

| 2. | Samo postojanje dvaju različitih načina pakiranja, unutar i izvan proizvodnog područja, s ili bez sustavne kontrole postupka, moglo bi umanjiti povjerenje u zaštićenu oznaku podrijetla. |
| --- | --- |

2.

Samo postojanje dvaju različitih načina pakiranja, unutar i izvan proizvodnog područja, s ili bez sustavne kontrole postupka, moglo bi umanjiti povjerenje u zaštićenu oznaku podrijetla.

| (b) | za zajamčenu sljedivost i podrijetlo proizvoda. |
| --- | --- |

(b)

za zajamčenu sljedivost i podrijetlo proizvoda.

Sustavom kontrole i certifikacije jamči se podrijetlo i sljedivost maslina pod uvjetom da se pripremaju, prerađuju i pakiraju na Mallorci, čime se sprečava moguće miješanje s maslinama drugog podrijetla.

3.7.   Posebna pravila koja se odnose na označivanje

Na etiketi na svakom pakiranju maslina koje se prodaju pod zaštićenom oznakom podrijetla mora se nalaziti:

| — | naziv zaštićene oznake podrijetla, |
| --- | --- |

—

naziv zaštićene oznake podrijetla,

| — | simbol EU-a ili riječi „zaštićena oznaka podrijetla” i |
| --- | --- |

—

simbol EU-a ili riječi „zaštićena oznaka podrijetla” i

| — | etiketa sa sekvencijalnim alfanumeričkim kodom kako bi se olakšala provjera sljedivosti proizvoda. |
| --- | --- |

—

etiketa sa sekvencijalnim alfanumeričkim kodom kako bi se olakšala provjera sljedivosti proizvoda.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaća cijeli otok Mallorcu, koji se nalazi u autonomnoj zajednici Balearskih otoka (Španjolska).

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnost zemljopisnog područja

Poljoprivredno zemljište pogodno za proizvodnju maslina obuhvaćenih zaštićenom oznakom podrijetla vapnenasto je, prosječne do čvrste konzistencije, s velikim udjelom grubih čestica i lužnatog pH. Vrlo je kamenito, što je korisno za gospodarenje vodama. Tlo je vodoravno uslojeno. Između njegovih slojeva nakuplja se fina glina, što ga čini savršenim za korijenski sustav stabala maslina.

U pravilu se uzgajaju na terasama jer taj sustav slijedi zaobljenja tla. Okrenute su prema jugu, čime se najbolje iskorištavaju padine i masline dobivaju maksimalnu sunčevu svjetlost, a istovremeno se izbjegavaju hladni vjetrovi sa sjevera. Zbog tog se teškog terena masline moraju brati ručno, što omogućuje biranje idealnih maslina.

Jedina voda za zalijevanje je kišnica. Iskustvo poljoprivrednika pokazuje da navodnjavanje ima negativan utjecaj na karakterističnu teksturu maslina i zato navodnjavanje nije dozvoljeno.

Za masline majorkanske sorte koristi se samo podloga od divljih maslina, koje su idealne zbog svoje velike čvrstoće i zbog toga što rastu divlje na Mallorci, zbog čega su idealno prilagođene okolišu.

Tradicionalno poljoprivredna gospodarstva držala su i ovce, koje su imale trostruku ulogu: uklanjanje korova, uklanjanje vodopija i osiguravanje organskoga gnojiva.

Tehnika aromatiziranja, koja je usko povezana sa zemljopisnim područjem, temelji se na znanju i iskustvu proizvođača. Tako se tučene zelene masline aromatiziraju dodavanjem komorača i čili papričica s otoka – oba sastojka dobro poznaju i cijene potrošači s Mallorce. Aromatiziranje crnih maslina uljima iz proizvodnog područja dodatni je dokaz o tome da su masline usko povezane s tim područjem.

Stručnost proizvođača, koja se u najvećem broju slučajeva prenosi usmenom predajom, proizlazi iz stoljetnog uzgoja i prerade maslina, što osigurava njihovu kvalitetu. Tako na primjer određeni dobri postupci uzgoja, koji proizlaze iz iskustva poljoprivrednika, omogućuju smanjenje broja i izbjegavanje maslina s nedostacima koje nisu pogodne za proizvodnju. Nadalje, proizvođačevo dobro poznavanje maslina omogućuje izbjegavanje fermentacije i drugih promjena u maslini. Sve se ovo postiže prilagodbom obrade i uvjeta okoliša, kao i radnika i opreme svojstvima maslina.

Specifično znanje koje posjeduju poljoprivrednici obuhvaća cijepljenje na divlje masline, razvoj suhih plantaža kako bi masline dobile intenzivniji okus i ručno branje plodova pri optimalnoj zrelosti za svaku od varijanti. Ručno branje omogućuje određivanje idealnog vremena za branje maslina, što izravno utječe na dvije vrste spojeva: fenole i hlapive spojeve koji maslinama daju karakteristični okus i miris.

Specifično znanje koje posjeduju poljoprivrednici obuhvaća njihov vlastiti postupak aromatiziranja idealnim omjerima komorača i čili papričica za tučene zelene masline i majorkanskim uljem za varijantu prirodnih crnih maslina. Proizvođači znaju i kako očuvati izvorna svojstva maslina bez tretiranja lužinama kako bi sačuvali njihovu gorčinu i prilagodili pH prije pakiranja te tako spriječili sekundarnu fermentaciju.

5.2.   Posebnost proizvoda

Obuhvaćena sorta maslina specifična je za otok Mallorcu. Ona proizlazi iz autohtone sorte majorkanskih maslina.

Prepoznatljiv karakter ove zaštićene oznake podrijetla prvenstveno proizlazi iz sljedećih organoleptičkih svojstava: gorčine, kremoznosti i arome. Ta im svojstva osiguravaju izvanredan ugled.

Gorčina je prepoznatljivo svojstvo koje navodi većina potrošača majorkanskih maslina. Ona proizlazi iz velikog sadržaja polifenola u zelenim i crnim maslinama. Nadalje, tradicionalnim se postupkom proizvodnje u vrlo maloj mjeri mijenjaju ovi sastojci, koji su po svojoj prirodi antioksidativni i odgovorni za gorčinu i trpkost krajnjeg proizvoda.

Udjel nezasićenih masnih kiselina u majorkanskim maslinama veći je od 83 %, a njihovo je talište ispod 39 °C. To znači da žvakanjem postaju tekuće u ustima, što im daje karakterističnu masnoću koju potrošači toliko cijene.

Tučene zelene masline imaju aromu na koju jasno utječe komorač koji se koristi za aromatiziranje, teksturu tipičnu za sortu i proizvodni postupak.

Prepoznatljiva svojstva prirodnih crnih maslina prvenstveno proizlaze iz sorte, a posebno zbog toga što se beru kad su praktički prezrele, kao i iz aromatiziranja uljem iz tog područja.

5.3.   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili svojstava proizvoda (za ZOI) ili specifične kvalitete, ugleda ili drugog svojstva proizvoda (za ZOZP)

Maslina je stablo koje se prilagođuje uvjetima okoliša u kojem se uzgaja i načinu na koji se uzgaja. To znači da su ove masline povezane sa svojim zemljopisnim područjem i imaju prepoznatljiva svojstva koja proizlaze iz terena, tla i klime tog područja, iskustva koje posjeduju poljoprivrednici i povijesne tradicije maslinarstva.

U idealnim uvjetima za divlje umnažanje podloge u ovom zemljopisnom području, uz intervenciju čovjeka (izbor najboljih primjeraka) i evolucijom nastala je majorkanska sorta maslina koja, zbog načina uzgoja i uz pradjedovske proizvodne postupke, posjeduje svoju današnju prepoznatljivu kvalitetu.

Ova prepoznatljiva kvaliteta proizlazi iz četiri čimbenika koji definiraju uzročno-posljedičnu vezu između zemljopisnog područja i svojstava proizvoda: klime i tla, specifičnih genetskih svojstava, agronomskih resursa i specifičnog postupka proizvodnje.

Klimatski su uvjeti mediteranski, s velikim brojem sati sunčeve svjetlosti, umjerenim do hladnim zimama i toplim, suhim ljetima. U pogledu uvjeta tla, tlo sadrži veliki udjel ugljika (vapnenasto). Zbog tih čimbenika masline imaju velik udjel polifenola, koji im daje gorak okus i trpki trigeminalni osjet tako tipičan za majorkansku maslinu.

U pogledu genetskih svojstava koja proizlaze iz selekcije na temelju empirijskog znanja poljoprivrednika, utvrđena je autohtona sorta – genetski i fenotipski različita. Istraživanjem na Sveučilištu Balearskih otoka 2011. godine potvrđen je specifičan profil masnih kiselina koji im daje karakterističnu masnoću, a meso je slabo pričvršćeno za košticu (plutajuća koštica) što ih čini idealnim stolnim maslinama.

U pogledu agronomskih svojstava, moramo naglasiti ručnu berbu i berbu u fazama. Berba se provodi u fazama, prije zime za cijele zelene masline i tučene zelene masline, a nakon zime za prirodne crne masline, što znači da masline zriju na stablu, što svakoj od ove tri varijante daje njezina vlastita tipična organoleptička svojstva. Ručno branje od strane iskusnih poljoprivrednika osigurava optimalna organoleptička svojstva i iz njega proizlazi karakteristična čvrstoća cijelih zelenih i tučenih zelenih maslina.

Proizvodni postupak ima sljedeća razlikovna svojstva: tradicionalno aromatiziranje tučenih zelenih maslina komoračem i čili papričicama s otoka Mallorce koji im daju karakterističnu aromu. Kod tradicionalnog aromatiziranja prirodnih crnih maslina, dodatak majorkanskog ulja povećava njihovu karakterističnu masnoću. Konačno, budući da masline nisu tretirane lužinom, njihova prirodna tekstura gotovo je u potpunosti očuvana, čime se zadržava čvrstoća i karakteristična gorčina cijelih zelenih i tučenih zelenih varijanti maslina.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

http://www.caib.es/sacmicrofront/archivopub.do?ctrl=MCRST63ZI124069&id=124069

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Vidi bilješku 2.

---