# Uradni list C 261E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.261.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 261E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5610. september 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.261.slv

Uradni list

Evropske unije

C 261E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5610. september 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2012–2013Seje: 10. maja 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 206 E, 13.7.2012.Sprejeta besedila z dne 10. maja 2012 o razrešnici za proračunsko leto 2010, so bila objavljena v UL L 286 z dne 17.10.2012.SPREJETA BESEDILA |
| | Četrtek, 10. maj 2012 |
| 2013/C 261E/01 | Prihodnost regionalnih letališč in storitev zračnega prevoza v EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o prihodnosti regionalnih letališč in storitev zračnega prevoza v EU (2011/2196(INI)) | 1 |
| 2013/C 261E/02 | Zaščita finančnih interesov Evropske unije - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo 2010 (2011/2154(INI)) | 8 |
| 2013/C 261E/03 | Pravo, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 s priporočili Komisiji o spremembi Uredbe (ES) št. 864/2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II) (2009/2170(INI)) | 17 |
| PRILOGA K RESOLUCIJI | 20 |
| 2013/C 261E/04 | Trgovinska in naložbena strategija EU za južno Sredozemlje po arabski pomladiResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o trgovini za spremembe: trgovinska in naložbena strategija EU za južno Sredozemlje po arabski pomladi (2011/2113(INI)) | 21 |
| 2013/C 261E/05 | Patentiranje osnovnih bioloških postopkovResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o patentiranju osnovnih bioloških postopkov (2012/2623(RSP)) | 31 |
| 2013/C 261E/06 | Pomorsko piratstvoResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o pomorskem piratstvu (2011/2962(RSP)) | 34 |
| 2013/C 261E/07 | Podpora uvedbi evropskega dneva spomina na pravičneIzjava Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o podpori uvedbi evropskega dneva spomina na pravične | 40 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2012–2013Seje: 10. maja 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 206 E, 13.7.2012.Sprejeta besedila z dne 10. maja 2012 o razrešnici za proračunsko leto 2010, so bila objavljena v UL L 286 z dne 17.10.2012.SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 10. maj 2012

2013/C 261E/01

Prihodnost regionalnih letališč in storitev zračnega prevoza v EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o prihodnosti regionalnih letališč in storitev zračnega prevoza v EU (2011/2196(INI))

1

2013/C 261E/02

Zaščita finančnih interesov Evropske unije - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo 2010 (2011/2154(INI))

8

2013/C 261E/03

Pravo, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 s priporočili Komisiji o spremembi Uredbe (ES) št. 864/2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II) (2009/2170(INI))

17

PRILOGA K RESOLUCIJI

20

2013/C 261E/04

Trgovinska in naložbena strategija EU za južno Sredozemlje po arabski pomladiResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o trgovini za spremembe: trgovinska in naložbena strategija EU za južno Sredozemlje po arabski pomladi (2011/2113(INI))

21

2013/C 261E/05

Patentiranje osnovnih bioloških postopkovResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o patentiranju osnovnih bioloških postopkov (2012/2623(RSP))

31

2013/C 261E/06

Pomorsko piratstvoResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o pomorskem piratstvu (2011/2962(RSP))

34

2013/C 261E/07

Podpora uvedbi evropskega dneva spomina na pravičneIzjava Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o podpori uvedbi evropskega dneva spomina na pravične

40

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 10. maj 2012 |
| 2013/C 261E/08 | Zahteva za zaščito poslanske imunitete Cornelia Vadima TudorjaSklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o zahtevi za zaščito poslanske imunitete Cornelia Vadima Tudorja (2011/2100(IMM)) | 41 |
| 2013/C 261E/09 | Sprememba členov 87a in 88 Poslovnika Evropskega parlamentaSklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o spremembi členov 87a in 88 Poslovnika Evropskega parlamenta (2009/2195(REG)) | 42 |
| 2013/C 261E/10 | Obravnava neodgovorjenih pisnih vprašanj v odboru (razlaga člena 117(3) Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o obravnavi neodgovorjenih pisnih vprašanj v odboru (razlaga člena 117(3) Poslovnika) | 50 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 10. maj 2012

2013/C 261E/08

Zahteva za zaščito poslanske imunitete Cornelia Vadima TudorjaSklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o zahtevi za zaščito poslanske imunitete Cornelia Vadima Tudorja (2011/2100(IMM))

41

2013/C 261E/09

Sprememba členov 87a in 88 Poslovnika Evropskega parlamentaSklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o spremembi členov 87a in 88 Poslovnika Evropskega parlamenta (2009/2195(REG))

42

2013/C 261E/10

Obravnava neodgovorjenih pisnih vprašanj v odboru (razlaga člena 117(3) Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o obravnavi neodgovorjenih pisnih vprašanj v odboru (razlaga člena 117(3) Poslovnika)

50

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Četrtek, 10. maj 2012 |
| 2013/C 261E/11 | Zaščita proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (COM(2012)0041 – C7-0030/2012 – 2012/0019(COD)) | 51 |
| P7_TC1-COD(2012)0019Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti | 52 |
| 2013/C 261E/12 | Omejitve za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije (COM(2011)0715 – C7-0396/2011 – 2011/0315(COD)) | 52 |
| P7_TC1-COD(2011)0315Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije | 53 |
| 2013/C 261E/13 | Elektronska izdaja Uradnega lista Evropske unije ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o osnutku uredbe Sveta o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (10222/5/2011 – C7-0076/2012 – 2011/0070(APP)) | 53 |
| 2013/C 261E/14 | Gostovanje v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (prenovitev) (COM(2011)0402 – C7-0190/2011 – 2011/0187(COD)) | 54 |
| P7_TC1-COD(2011)0187Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (prenovitev) | 55 |
| 2013/C 261E/15 | Izvoz in uvoz nevarnih kemikalij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (prenovitev) (COM(2011)0245 – C7-0107/2011 – 2011/0105(COD)) | 55 |
| P7_TC1-COD(2011)0105Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2012 z namenom sprejetja uredbe (EU) št. .../2012Evropskega parlamenta in Sveta o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (prenovitev) | 56 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Četrtek, 10. maj 2012

2013/C 261E/11

Zaščita proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (COM(2012)0041 – C7-0030/2012 – 2012/0019(COD))

51

P7_TC1-COD(2012)0019Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti

52

2013/C 261E/12

Omejitve za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije (COM(2011)0715 – C7-0396/2011 – 2011/0315(COD))

52

P7_TC1-COD(2011)0315Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije

53

2013/C 261E/13

Elektronska izdaja Uradnega lista Evropske unije ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o osnutku uredbe Sveta o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (10222/5/2011 – C7-0076/2012 – 2011/0070(APP))

53

2013/C 261E/14

Gostovanje v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (prenovitev) (COM(2011)0402 – C7-0190/2011 – 2011/0187(COD))

54

P7_TC1-COD(2011)0187Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (prenovitev)

55

2013/C 261E/15

Izvoz in uvoz nevarnih kemikalij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (prenovitev) (COM(2011)0245 – C7-0107/2011 – 2011/0105(COD))

55

P7_TC1-COD(2011)0105Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2012 z namenom sprejetja uredbe (EU) št. .../2012Evropskega parlamenta in Sveta o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (prenovitev)

56

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2012–2013 Seje: 10. maja 2012 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 206 E, 13.7.2012. Sprejeta besedila z dne 10. maja 2012 o razrešnici za proračunsko leto 2010, so bila objavljena v UL L 286 z dne 17.10.2012. SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 10. maj 2012

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/1

---

Četrtek, 10. maj 2012Prihodnost regionalnih letališč in storitev zračnega prevoza v EU

P7_TA(2012)0152

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o prihodnosti regionalnih letališč in storitev zračnega prevoza v EU (2011/2196(INI))

2013/C 261 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnost v Evropi“ (COM(2006)0819), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnost v Evropi“ (COM(2006)0819),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Smernice Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč“ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Smernice Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč“ (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „EU in sosednje regije: prenovljeni pristop k prometnemu sodelovanju“ (COM(2011)0415), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „EU in sosednje regije: prenovljeni pristop k prometnemu sodelovanju“ (COM(2011)0415),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2011 o uporabi globalnih satelitskih navigacijskih sistemov v prometu: kratko- in srednjeročna politika EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2011 o uporabi globalnih satelitskih navigacijskih sistemov v prometu: kratko- in srednjeročna politika EU (2),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A7-0094/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A7-0094/2012),

| A. | ker za zdaj ni splošno sprejete opredelitve „regionalnega letališča“; ker letališča, ki jih koristijo večinoma potniki iz glavnega mesta, niso vključena v področje tega poročila; ker obstajajo predlogi, da bi se regionalna letališča, to so letališča, ki niso vozlišča, delila na večja in manjša letališča na podlagi povezav, ki jih nudijo, števila potnikov in povezav z večjimi mesti in večjimi letališči, in ker se Komisija poziva, naj določi skupna merila, da se lažje pride do ustrezne opredelitve „regionalnega letališča“, ki bo upoštevala vse omenjene dejavnike; ker bi moral biti kot „regionalna storitev zračnega prevoza“ opredeljen vsak let z odhodom z regionalnega letališča ali pristankom na njem; ker bo v nadaljnji razpravi o regionalnih letališčih nujno določiti njihove različne vloge, zlasti pa razlikovati med otoškimi letališči ter letališči, ki oskrbujejo odmaknjene ali gospodarsko šibke regije; |
| --- | --- |

A.

ker za zdaj ni splošno sprejete opredelitve „regionalnega letališča“; ker letališča, ki jih koristijo večinoma potniki iz glavnega mesta, niso vključena v področje tega poročila; ker obstajajo predlogi, da bi se regionalna letališča, to so letališča, ki niso vozlišča, delila na večja in manjša letališča na podlagi povezav, ki jih nudijo, števila potnikov in povezav z večjimi mesti in večjimi letališči, in ker se Komisija poziva, naj določi skupna merila, da se lažje pride do ustrezne opredelitve „regionalnega letališča“, ki bo upoštevala vse omenjene dejavnike; ker bi moral biti kot „regionalna storitev zračnega prevoza“ opredeljen vsak let z odhodom z regionalnega letališča ali pristankom na njem; ker bo v nadaljnji razpravi o regionalnih letališčih nujno določiti njihove različne vloge, zlasti pa razlikovati med otoškimi letališči ter letališči, ki oskrbujejo odmaknjene ali gospodarsko šibke regije;

| B. | ker regionalni letalski promet, tako kot drugi načini prevoza, bistveno prispeva k mobilnosti državljanov; ker lahko večja povezanost in učinkovita intermodalna mobilnost znatno prispevata k boljšemu dostopu do regij, podjetij in turizma ter razvoju povezanih storitev in širjenju gospodarske blaginje; |
| --- | --- |

B.

ker regionalni letalski promet, tako kot drugi načini prevoza, bistveno prispeva k mobilnosti državljanov; ker lahko večja povezanost in učinkovita intermodalna mobilnost znatno prispevata k boljšemu dostopu do regij, podjetij in turizma ter razvoju povezanih storitev in širjenju gospodarske blaginje;

| C. | ker neenak materialni položaj državljanov in različne stopnje razvoja infrastrukture vodijo do razlik pri možnostih uporabe regionalnih letalskih povezav v državah članicah; |
| --- | --- |

C.

ker neenak materialni položaj državljanov in različne stopnje razvoja infrastrukture vodijo do razlik pri možnostih uporabe regionalnih letalskih povezav v državah članicah;

| D. | ker je povezanost, ki jo letalski promet omogoča državljanom in podjetjem v regijah EU ter zlasti težko dostopnim regijam in otokom zelo pomembna in prispeva k zagotavljanju gospodarskega preživetja teh regij; ker evropska letališča omogočajo veliko omrežje 150 000 povezav med dvema mestoma; |
| --- | --- |

D.

ker je povezanost, ki jo letalski promet omogoča državljanom in podjetjem v regijah EU ter zlasti težko dostopnim regijam in otokom zelo pomembna in prispeva k zagotavljanju gospodarskega preživetja teh regij; ker evropska letališča omogočajo veliko omrežje 150 000 povezav med dvema mestoma;

| E. | ker se veliko število regionalnih letališč sooča z letalsko družbo z dejanskim monopolom, ki svoj položaj lahko izkorišča za izvajanje pritiska z vse več zahtevami do zadevnega letališča in lokalnih in/ali regionalnih organov, med drugim v zvezi z letališkimi pristojbinami in dajatvami za varnost v letalstvu; |
| --- | --- |

E.

ker se veliko število regionalnih letališč sooča z letalsko družbo z dejanskim monopolom, ki svoj položaj lahko izkorišča za izvajanje pritiska z vse več zahtevami do zadevnega letališča in lokalnih in/ali regionalnih organov, med drugim v zvezi z letališkimi pristojbinami in dajatvami za varnost v letalstvu;

| F. | ker se je prodaja na drobno na letališčih zaradi uvedbe omejitev za ročno prtljago nekaterih letalskih prevoznikov občutno zmanjšala; ker je zaradi pravila enega dovoljenega kosa prtljage, ki ga uporabljajo letalske družbe, zlasti nizkocenovne, ki večinoma letijo s takšnih letališč, pa tudi zaradi drugih ukrepov za zmanjšanje stroškov, potovanje postalo težavnejše, zaradi česa se je dramatično zmanjšala prodaja na tleh na nekaterih regionalnih letališčih; ker je tretjina dobička od prodaje na drobno na letališčih usmerjenega v subvencioniranje letalskih družb prek kompenziranja letaliških taks; |
| --- | --- |

F.

ker se je prodaja na drobno na letališčih zaradi uvedbe omejitev za ročno prtljago nekaterih letalskih prevoznikov občutno zmanjšala; ker je zaradi pravila enega dovoljenega kosa prtljage, ki ga uporabljajo letalske družbe, zlasti nizkocenovne, ki večinoma letijo s takšnih letališč, pa tudi zaradi drugih ukrepov za zmanjšanje stroškov, potovanje postalo težavnejše, zaradi česa se je dramatično zmanjšala prodaja na tleh na nekaterih regionalnih letališčih; ker je tretjina dobička od prodaje na drobno na letališčih usmerjenega v subvencioniranje letalskih družb prek kompenziranja letaliških taks;

| G. | ker je španska vlada letalskim družbam izrecno prepovedala izvajanje pravila enega dovoljenega kosa prtljage pri vzletu s španskih letališč; |
| --- | --- |

G.

ker je španska vlada letalskim družbam izrecno prepovedala izvajanje pravila enega dovoljenega kosa prtljage pri vzletu s španskih letališč;

| H. | priznava, da imajo velika letališča v nekaterih državah članicah EU premajhne zmogljivosti; |
| --- | --- |

H.

priznava, da imajo velika letališča v nekaterih državah članicah EU premajhne zmogljivosti;

| I. | opozarja, da je finančna in dolžniška kriza precej spremenila pogoje za financiranje letališč EU, zlasti tistih, ki niso vozlišča; |
| --- | --- |

I.

opozarja, da je finančna in dolžniška kriza precej spremenila pogoje za financiranje letališč EU, zlasti tistih, ki niso vozlišča;

| J. | ker bi morala izgradnja novih regionalnih letališč temeljiti na analizi stroškov in koristi; |
| --- | --- |

J.

ker bi morala izgradnja novih regionalnih letališč temeljiti na analizi stroškov in koristi;

| K. | ker bi morale naložbe javnega sektorja v reformiranje letališč izkazovati določeno povezavo med količino porabljenega denarja in številom potnikov, ki uporabljajo infrastrukturo; |
| --- | --- |

K.

ker bi morale naložbe javnega sektorja v reformiranje letališč izkazovati določeno povezavo med količino porabljenega denarja in številom potnikov, ki uporabljajo infrastrukturo;

Ekonomika regionalnih storitev zračnega prevoza

| 1. | poudarja potrebo po obveznosti izvajanja javnih storitev za storitve zračnega prevoza v gospodarskem in javnem interesu, zlasti tiste, ki povezujejo odročne regije, otoke in najbolj oddaljene regije, glede na njihovo oddaljenost ter fizične in naravne značilnosti, da se zagotovita popolna dostopnost in ozemeljska vključenost teh regij in otokov; poudarja, da bi bilo treba ohraniti obstoječe obveznosti javnih storitev; je prepričan, da take storitve brez javnih sredstev ne bi bile ekonomsko upravičene; poudarja pomen povečanja konkurenčnosti najbolj oddaljenih regij in spodbujanja njihovega povezovanja z drugimi regijami, da se zapolni gospodarska vrzel, ki jih loči od preostale Evrope; |
| --- | --- |

1.

poudarja potrebo po obveznosti izvajanja javnih storitev za storitve zračnega prevoza v gospodarskem in javnem interesu, zlasti tiste, ki povezujejo odročne regije, otoke in najbolj oddaljene regije, glede na njihovo oddaljenost ter fizične in naravne značilnosti, da se zagotovita popolna dostopnost in ozemeljska vključenost teh regij in otokov; poudarja, da bi bilo treba ohraniti obstoječe obveznosti javnih storitev; je prepričan, da take storitve brez javnih sredstev ne bi bile ekonomsko upravičene; poudarja pomen povečanja konkurenčnosti najbolj oddaljenih regij in spodbujanja njihovega povezovanja z drugimi regijami, da se zapolni gospodarska vrzel, ki jih loči od preostale Evrope;

| 2. | meni, da je priporočljivo preprečiti povečevanje števila regionalnih letališč, in ugotavlja, da bi bilo treba razvoj le-teh usmeriti, da ne pride do izgradnje nerabljene ali neučinkovito rabljene letališke infrastrukture, ki bi postala ekonomsko breme za odgovorne organe; trdi, da bi bilo nasprotno treba okrepiti obstoječe povezave, zlasti na geografsko prikrajšanih območjih (na primer otokih); zato pozdravlja vsako pobudo za spodbujanje povezav, katere namen je razvoj vloge javnega prevoza, vključno s cestnim; poudarja, da bi javno financiranje regionalnih letališč moralo biti združljivo s členoma 106 in 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki se nanašata na državno pomoč; meni, da bi bilo treba določiti sistem kazni za letalske družbe, ki po prejemu sredstev regionalna letališča zapustijo pred določenim datumom; |
| --- | --- |

2.

meni, da je priporočljivo preprečiti povečevanje števila regionalnih letališč, in ugotavlja, da bi bilo treba razvoj le-teh usmeriti, da ne pride do izgradnje nerabljene ali neučinkovito rabljene letališke infrastrukture, ki bi postala ekonomsko breme za odgovorne organe; trdi, da bi bilo nasprotno treba okrepiti obstoječe povezave, zlasti na geografsko prikrajšanih območjih (na primer otokih); zato pozdravlja vsako pobudo za spodbujanje povezav, katere namen je razvoj vloge javnega prevoza, vključno s cestnim; poudarja, da bi javno financiranje regionalnih letališč moralo biti združljivo s členoma 106 in 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki se nanašata na državno pomoč; meni, da bi bilo treba določiti sistem kazni za letalske družbe, ki po prejemu sredstev regionalna letališča zapustijo pred določenim datumom;

| 3. | poziva Komisijo, naj pregleda Sklep 2012/21/EU o uporabi člena 106(2), s katerim je bil prag državne pomoči, ki jo lahko prejme neko letališče brez obveznosti priglasitve Komisiji, znižan na 200 000 potnikov na leto, pri čemer naj upošteva, da zgoraj navedene smernice Skupnosti določajo, da lahko letališče postane stroškovno učinkovito s prometom, ki presega 500 000 potnikov na leto; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj pregleda Sklep 2012/21/EU o uporabi člena 106(2), s katerim je bil prag državne pomoči, ki jo lahko prejme neko letališče brez obveznosti priglasitve Komisiji, znižan na 200 000 potnikov na leto, pri čemer naj upošteva, da zgoraj navedene smernice Skupnosti določajo, da lahko letališče postane stroškovno učinkovito s prometom, ki presega 500 000 potnikov na leto;

| 4. | meni, da bi morale nacionalne in regionalne oblasti izdatno podpreti regionalna letališča zaradi njihovega majhnega okoljskega vpliva, pri čemer bi se morale o tem posvetovati z lokalnimi in regionalnimi zainteresiranimi stranmi; meni, da bi na podlagi analiz razmerja med stroški in koristmi morala biti tudi upravičena do vlaganja vlog za pridobitev finančnih sredstev iz skladov EU ter drugih instrumentov finančnega inženiringa, ki jih financirajo skladi EU v okviru novega programa; priporoča Komisiji, naj upošteva priložnosti, ki jih ponujajo regionalna letališča kot del evropskega osrednjega prometnega omrežja; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morale nacionalne in regionalne oblasti izdatno podpreti regionalna letališča zaradi njihovega majhnega okoljskega vpliva, pri čemer bi se morale o tem posvetovati z lokalnimi in regionalnimi zainteresiranimi stranmi; meni, da bi na podlagi analiz razmerja med stroški in koristmi morala biti tudi upravičena do vlaganja vlog za pridobitev finančnih sredstev iz skladov EU ter drugih instrumentov finančnega inženiringa, ki jih financirajo skladi EU v okviru novega programa; priporoča Komisiji, naj upošteva priložnosti, ki jih ponujajo regionalna letališča kot del evropskega osrednjega prometnega omrežja;

| 5. | poziva k jasno opredeljenim in preglednim merilom za pridobitev subvencij in javnih sredstev; |
| --- | --- |

5.

poziva k jasno opredeljenim in preglednim merilom za pridobitev subvencij in javnih sredstev;

| 6. | poziva Komisijo k uravnoteženemu pristopu v prihodnjih revizijah letalskih smernic, s čimer bo zagotovila socialno in ekonomsko uspešen razvoj regionalnih storitev zračnega prevoza ob upoštevanju razvoja infrastrukture, potrebne za zagotavljanje intermodalnosti, hkrati pa bo zagotovila dostopnost teh storitev za državljane EU in upoštevala načela subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo k uravnoteženemu pristopu v prihodnjih revizijah letalskih smernic, s čimer bo zagotovila socialno in ekonomsko uspešen razvoj regionalnih storitev zračnega prevoza ob upoštevanju razvoja infrastrukture, potrebne za zagotavljanje intermodalnosti, hkrati pa bo zagotovila dostopnost teh storitev za državljane EU in upoštevala načela subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 7. | poziva Komisijo, naj pri podpiranju razvoja regionalnih letališč in izgradnje novih regionalnih letališč, zlasti v državah, katerih nacionalna letališča ležijo na obrobnih območjih, posveti posebno pozornost uravnoteženemu teritorialnemu razvoju regij, ki sodijo v raven 1 in 2 nomenklature statističnih teritorialnih enot (Nomenclature of Territorial Statistical Units – NUTS), da se zagotovita inovativnost in konkurenčnost v regijah, ki so oddaljene od prestolnice in prometno slabo dostopne, ter pospeši razvoj pravih gospodarskih in prometnih vozlišč; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj pri podpiranju razvoja regionalnih letališč in izgradnje novih regionalnih letališč, zlasti v državah, katerih nacionalna letališča ležijo na obrobnih območjih, posveti posebno pozornost uravnoteženemu teritorialnemu razvoju regij, ki sodijo v raven 1 in 2 nomenklature statističnih teritorialnih enot (Nomenclature of Territorial Statistical Units – NUTS), da se zagotovita inovativnost in konkurenčnost v regijah, ki so oddaljene od prestolnice in prometno slabo dostopne, ter pospeši razvoj pravih gospodarskih in prometnih vozlišč;

| 8. | poudarja, da primeren razvoj regionalnih letališč pripomore k vzporednemu razvoju turističnega sistema, ki je življenjsko pomemben za številne evropske regije; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da primeren razvoj regionalnih letališč pripomore k vzporednemu razvoju turističnega sistema, ki je življenjsko pomemben za številne evropske regije;

| 9. | ugotavlja, da se je turizem izkazal za odpornega proti gospodarski krizi, ter meni, da je treba posebno pozornost nameniti vsem vidikom ali odločitvam gospodarske politike, ki bi ga podpirali ali pospeševali, kot so projekti zračnega prometa in letališke infrastrukture; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da se je turizem izkazal za odpornega proti gospodarski krizi, ter meni, da je treba posebno pozornost nameniti vsem vidikom ali odločitvam gospodarske politike, ki bi ga podpirali ali pospeševali, kot so projekti zračnega prometa in letališke infrastrukture;

| 10. | poudarja, da nekatera regionalna letališča obratujejo samo v sezonah množičnega turizma, kar pogosto predstavlja dodaten organizacijski problem, višje stroške na enoto itd.; poziva Komisijo, naj pri sprejemanju nove zakonodaje za ta sektor upošteva posebno naravo in težave teh sezonskih regionalnih letališč; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da nekatera regionalna letališča obratujejo samo v sezonah množičnega turizma, kar pogosto predstavlja dodaten organizacijski problem, višje stroške na enoto itd.; poziva Komisijo, naj pri sprejemanju nove zakonodaje za ta sektor upošteva posebno naravo in težave teh sezonskih regionalnih letališč;

| 11. | poudarja, da postajajo regionalna letališča vse pomembnejša za čarterske in nizkocenovne letalske prevoznike; poudarja, da je danes za čarterske prevoznike najbolj racionalno, da ponujajo lete na dolge razdalje do počitniških destinacij z letali z manjšo razdaljo med sedeži in s slabšimi storitvami na krovu v primerjavi s tradicionalnimi rednimi letalskimi prevozniki ter pogosto z regionalnih letališč, ki ne morejo podpirati rednih linij, in leteč na razdaljah, ki presegajo konkurenčni doseg nizkocenovnih prevoznikov in njihovih zrakoplovov za kratke razdalje; opozarja, da so zrakoplovi z ozkim trupom priljubljeni na krajših progah, zlasti kjer mrežni prevozniki oskrbujejo vozlišča z regionalnih letališč, in pri nizkocenovnih prevoznikih; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da postajajo regionalna letališča vse pomembnejša za čarterske in nizkocenovne letalske prevoznike; poudarja, da je danes za čarterske prevoznike najbolj racionalno, da ponujajo lete na dolge razdalje do počitniških destinacij z letali z manjšo razdaljo med sedeži in s slabšimi storitvami na krovu v primerjavi s tradicionalnimi rednimi letalskimi prevozniki ter pogosto z regionalnih letališč, ki ne morejo podpirati rednih linij, in leteč na razdaljah, ki presegajo konkurenčni doseg nizkocenovnih prevoznikov in njihovih zrakoplovov za kratke razdalje; opozarja, da so zrakoplovi z ozkim trupom priljubljeni na krajših progah, zlasti kjer mrežni prevozniki oskrbujejo vozlišča z regionalnih letališč, in pri nizkocenovnih prevoznikih;

| 12. | poziva Komisijo, naj zagotovi pravilno izvajanje evropske in nacionalne zakonodaje o socialnih pogojih in pogojih zaposlovanja letalskih družb, da osebje, ki je zaposleno na regionalnih letališčih, ne postane žrtev socialnega dampinga in da se v letalskem sektorju lahko zagotovijo poštena konkurenca in enaki konkurenčni pogoji; poziva, da mora biti osebje letališč, zlasti tistih, kjer so za večino prometa odgovorne nizkocenovne letalske družbe, deležno dostojnih pogodbenih pogojev; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj zagotovi pravilno izvajanje evropske in nacionalne zakonodaje o socialnih pogojih in pogojih zaposlovanja letalskih družb, da osebje, ki je zaposleno na regionalnih letališčih, ne postane žrtev socialnega dampinga in da se v letalskem sektorju lahko zagotovijo poštena konkurenca in enaki konkurenčni pogoji; poziva, da mora biti osebje letališč, zlasti tistih, kjer so za večino prometa odgovorne nizkocenovne letalske družbe, deležno dostojnih pogodbenih pogojev;

| 13. | izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da nekatere prakse nizkocenovnih letalskih družb, ki pogosto letijo z regionalnih letališč, vodijo k slabši kakovosti storitev za potnike in slabšanju delovnih pogojev; ob upoštevanju agresivne poslovne prakse nekaterih nizkocenovnih letalskih družb, ki letijo z regionalnih letališč, s čimer izkoriščajo svojo prevlado, in glede na to, da so komercialne dejavnosti pomemben vir dohodka regionalnih letališč, ga skrbijo omejitev na en kos prtljage in druge omejitve za ročno prtljago, ki so jih uvedle nekatere letalske družbe; meni, da te prakse kršijo konkurenčno pravo in da lahko te omejitve predstavljajo zlorabo položaja posameznega prevoznika; zato poziva države članice, naj določijo skupne maksimalne omejitve, ki naj se naložijo letalskim družbam v zvezi s temi omejitvami, in meni, da bi se preverjanja glede omejitev teže in velikosti prtljage morala izvajati pred prihodom na terminal za vkrcanje; |
| --- | --- |

13.

izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da nekatere prakse nizkocenovnih letalskih družb, ki pogosto letijo z regionalnih letališč, vodijo k slabši kakovosti storitev za potnike in slabšanju delovnih pogojev; ob upoštevanju agresivne poslovne prakse nekaterih nizkocenovnih letalskih družb, ki letijo z regionalnih letališč, s čimer izkoriščajo svojo prevlado, in glede na to, da so komercialne dejavnosti pomemben vir dohodka regionalnih letališč, ga skrbijo omejitev na en kos prtljage in druge omejitve za ročno prtljago, ki so jih uvedle nekatere letalske družbe; meni, da te prakse kršijo konkurenčno pravo in da lahko te omejitve predstavljajo zlorabo položaja posameznega prevoznika; zato poziva države članice, naj določijo skupne maksimalne omejitve, ki naj se naložijo letalskim družbam v zvezi s temi omejitvami, in meni, da bi se preverjanja glede omejitev teže in velikosti prtljage morala izvajati pred prihodom na terminal za vkrcanje;

| 14. | poziva, da se nakupi na drobno na letališčih obravnavajo kot „bistveni predmeti“, kot zdaj velja denimo za plašče; odobrava potezo Španije, ki je ravnanje iz odstavka 13 na svojem ozemlju označila za nezakonito (3), in Komisijo poziva, naj preuči uvedbo podobnega ukrepa za vse letalske storitve z izvorom v Evropi; |
| --- | --- |

14.

poziva, da se nakupi na drobno na letališčih obravnavajo kot „bistveni predmeti“, kot zdaj velja denimo za plašče; odobrava potezo Španije, ki je ravnanje iz odstavka 13 na svojem ozemlju označila za nezakonito (3), in Komisijo poziva, naj preuči uvedbo podobnega ukrepa za vse letalske storitve z izvorom v Evropi;

| 15. | meni, da je prevoz blaga pozitiven dejavnik za regionalna letališča, ki lahko pospeši razvoj in zaposlovanje, tudi z vzpostavitvijo s tem povezanih storitev na tleh ter podjetij, povezanih z regionalnimi letališči; poziva Komisijo, naj pripravi strategijo, ki bo spodbujala prevoz blaga in olajšala sodelovanje med sosednjimi regionalnimi letališči; |
| --- | --- |

15.

meni, da je prevoz blaga pozitiven dejavnik za regionalna letališča, ki lahko pospeši razvoj in zaposlovanje, tudi z vzpostavitvijo s tem povezanih storitev na tleh ter podjetij, povezanih z regionalnimi letališči; poziva Komisijo, naj pripravi strategijo, ki bo spodbujala prevoz blaga in olajšala sodelovanje med sosednjimi regionalnimi letališči;

| 16. | poziva organe držav članic, naj predložijo načrte za razvoj obstoječih regionalnih letališč in povečanje njihove učinkovitosti; |
| --- | --- |

16.

poziva organe držav članic, naj predložijo načrte za razvoj obstoječih regionalnih letališč in povečanje njihove učinkovitosti;

| 17. | meni, da regionalna letališča ne bi smela biti orodja za povečevanje javnega primanjkljaja, ampak bi praviloma morala biti ekonomsko trajnostna na srednji rok; |
| --- | --- |

17.

meni, da regionalna letališča ne bi smela biti orodja za povečevanje javnega primanjkljaja, ampak bi praviloma morala biti ekonomsko trajnostna na srednji rok;

Okolje in inovacije

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj nujno pospešijo razvoj skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa SESAR, pobude Čisto nebo in uvedbo zakonodaje o enotnem evropskem nebu; opozarja, da bodo z delovanjem programa SESAR in pomembno vlogo storitve EGNOS (skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev) regionalna letališča upravičena do projektov, kot so kontrolni stolpi na daljavo, upravljanja hitrosti in prezasedenosti ter izboljšanih operativnih postopkov; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države članice, naj nujno pospešijo razvoj skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa SESAR, pobude Čisto nebo in uvedbo zakonodaje o enotnem evropskem nebu; opozarja, da bodo z delovanjem programa SESAR in pomembno vlogo storitve EGNOS (skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev) regionalna letališča upravičena do projektov, kot so kontrolni stolpi na daljavo, upravljanja hitrosti in prezasedenosti ter izboljšanih operativnih postopkov;

| 19. | priznava, da upravljanje zmogljivosti na „koordiniranih letališčih“ ni enako kot na „nekoordiniranih letališčih“; meni, da je mogoče izkoristiti še veliko zmogljivosti na mnogih regionalnih letališčih in da je mogoče z uporabo teh neizkoriščenih zmogljivosti zmanjšati preobremenjenost in čakalne vrste na večjih letališčih ter omejiti vpliv na okolje; priznava, da dobre povezave med glavnimi letališči in bližnjimi regionalnimi letališči lahko pripomorejo k zmanjšanju preobremenjenosti; |
| --- | --- |

19.

priznava, da upravljanje zmogljivosti na „koordiniranih letališčih“ ni enako kot na „nekoordiniranih letališčih“; meni, da je mogoče izkoristiti še veliko zmogljivosti na mnogih regionalnih letališčih in da je mogoče z uporabo teh neizkoriščenih zmogljivosti zmanjšati preobremenjenost in čakalne vrste na večjih letališčih ter omejiti vpliv na okolje; priznava, da dobre povezave med glavnimi letališči in bližnjimi regionalnimi letališči lahko pripomorejo k zmanjšanju preobremenjenosti;

| 20. | izpostavlja vlogo regionalnih letališč kot pomembnih dejavnikov za razvoj inovacijskih grozdov, saj zmanjšujejo lokacijske stroške za novoustanovljena podjetja, zlasti v geografsko oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

20.

izpostavlja vlogo regionalnih letališč kot pomembnih dejavnikov za razvoj inovacijskih grozdov, saj zmanjšujejo lokacijske stroške za novoustanovljena podjetja, zlasti v geografsko oddaljenih regijah;

| 21. | poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj pri odločanju o lokaciji letališč ali ko regionalna letališča potrebujejo obnovo ali širitev, poleg ekonomskih in finančnih vidikov upoštevajo okoljske, ozemeljske, geološke in meteorološke dejavnike ter razumska merila; obenem poudarja, da je pred gradnjo novih pomembno uporabljati in posodabljati obstoječe strukture; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj pri odločanju o lokaciji letališč ali ko regionalna letališča potrebujejo obnovo ali širitev, poleg ekonomskih in finančnih vidikov upoštevajo okoljske, ozemeljske, geološke in meteorološke dejavnike ter razumska merila; obenem poudarja, da je pred gradnjo novih pomembno uporabljati in posodabljati obstoječe strukture;

Preobremenjenost in večmodalnost

| 22. | ugotavlja, da nedavne študije navajajo, da evropske regije izgubljajo neposredne povezave z nekaterimi najbolj obremenjenimi letališči, in je razočaran, ker študije, ki jih opravlja Evropska Komisija, obravnava samo večja letališča; zato predlaga, naj se področje preučevanja prihodnjih študij razširi na regionalna letališča, medtem pa spodbuja države članice in Komisijo, naj spodbudijo povezave med regionalnimi in glavnimi letališči v državah članicah, s čimer bi spodbudili gospodarsko dejavnost na območjih v bližini regionalnih letališč, hkrati pa ponudili eno od rešitev za težavo preobremenjenosti letalskega prevoza v Evropi; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da nedavne študije navajajo, da evropske regije izgubljajo neposredne povezave z nekaterimi najbolj obremenjenimi letališči, in je razočaran, ker študije, ki jih opravlja Evropska Komisija, obravnava samo večja letališča; zato predlaga, naj se področje preučevanja prihodnjih študij razširi na regionalna letališča, medtem pa spodbuja države članice in Komisijo, naj spodbudijo povezave med regionalnimi in glavnimi letališči v državah članicah, s čimer bi spodbudili gospodarsko dejavnost na območjih v bližini regionalnih letališč, hkrati pa ponudili eno od rešitev za težavo preobremenjenosti letalskega prevoza v Evropi;

| 23. | poziva vse strani in institucije, ki sodelujejo pri reviziji Uredbe (EGS) št. 95/93 (kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 793/2004), naj se usmerijo v zagotavljanje novih zmogljivosti na letališčih, ne na cenovno politiko izrivanja regionalnih storitev zračnega prevoza s trga; meni, da je nujno, da imajo regionalna letališča dostop do vozlišč, ter da je treba to pri reviziji Uredbe (EGS) št. 95/93 upoštevati, zlasti v sklopu načrtov za sekundarno trgovanje s sloti in predvideno postopno uvedbo drugih tržnih mehanizmov, vključno s primarnim trgovanjem, zaradi katerih bi se lahko pretrgale povezave med regionalnimi in večjimi letališči; |
| --- | --- |

23.

poziva vse strani in institucije, ki sodelujejo pri reviziji Uredbe (EGS) št. 95/93 (kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 793/2004), naj se usmerijo v zagotavljanje novih zmogljivosti na letališčih, ne na cenovno politiko izrivanja regionalnih storitev zračnega prevoza s trga; meni, da je nujno, da imajo regionalna letališča dostop do vozlišč, ter da je treba to pri reviziji Uredbe (EGS) št. 95/93 upoštevati, zlasti v sklopu načrtov za sekundarno trgovanje s sloti in predvideno postopno uvedbo drugih tržnih mehanizmov, vključno s primarnim trgovanjem, zaradi katerih bi se lahko pretrgale povezave med regionalnimi in večjimi letališči;

| 24. | poziva Komisijo k racionalnemu pristopu pri upravni in pravni ureditvi upravljanja slotov na regionalnih letališčih, saj bi odsotnost le-tega lahko omejila omrežje; poziva Komisijo, naj glede na to, da se glavna vozliščna letališča približujejo največji možni zmogljivosti, pripravi strategijo za dodeljevanje slotov regionalnih letališč, da se privabijo nove letalske družbe ter spodbudijo konkurenčnost, razbremenitev glavnih letališč in razvoj regionalnih letališč; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo k racionalnemu pristopu pri upravni in pravni ureditvi upravljanja slotov na regionalnih letališčih, saj bi odsotnost le-tega lahko omejila omrežje; poziva Komisijo, naj glede na to, da se glavna vozliščna letališča približujejo največji možni zmogljivosti, pripravi strategijo za dodeljevanje slotov regionalnih letališč, da se privabijo nove letalske družbe ter spodbudijo konkurenčnost, razbremenitev glavnih letališč in razvoj regionalnih letališč;

| 25. | obžaluje, da regionalna letališča, ki ležijo zunaj mestnih središč, pogosto niso ustrezno povezana s kopenskim prometnim omrežjem; poziva države članice, naj razvijajo intermodalne politike in naj vlagajo v strateško pomembne intermodalne povezave, recimo povezave z železniškim omrežjem, saj bo izboljšana povezanost regionalnih letališč z drugimi deli prometnega omrežja ob preobremenjenosti vozliščnih letališč in ozkih grlih na njih privedla do pogostejšega prehajanja na regionalna letališča; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da regionalna letališča, ki ležijo zunaj mestnih središč, pogosto niso ustrezno povezana s kopenskim prometnim omrežjem; poziva države članice, naj razvijajo intermodalne politike in naj vlagajo v strateško pomembne intermodalne povezave, recimo povezave z železniškim omrežjem, saj bo izboljšana povezanost regionalnih letališč z drugimi deli prometnega omrežja ob preobremenjenosti vozliščnih letališč in ozkih grlih na njih privedla do pogostejšega prehajanja na regionalna letališča;

| 26. | opozarja, da pomanjkanje odločnih ukrepov za povečanje dostopnosti regionalnih letališč prek ustreznih povezav z mestnimi središči, tudi na podlagi naložb v prometno infrastrukturo, omejuje gospodarski in družbeni razvoj regij; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da pomanjkanje odločnih ukrepov za povečanje dostopnosti regionalnih letališč prek ustreznih povezav z mestnimi središči, tudi na podlagi naložb v prometno infrastrukturo, omejuje gospodarski in družbeni razvoj regij;

| 27. | opozarja na potrebo po boljši povezavi med različnimi načini prevoza; poziva Komisijo, naj predloži sporočilo, s katerim bo panogo spodbudila k oblikovanju večmodalnih enotnih vozovnic v železniškem in letalskem sektorju; opozarja na dejstvo, da se tovrstni programi v nekaterih državah članicah že izvajajo, zato poziva vse strani k izmenjavi najboljših praks na tem področju; |
| --- | --- |

27.

opozarja na potrebo po boljši povezavi med različnimi načini prevoza; poziva Komisijo, naj predloži sporočilo, s katerim bo panogo spodbudila k oblikovanju večmodalnih enotnih vozovnic v železniškem in letalskem sektorju; opozarja na dejstvo, da se tovrstni programi v nekaterih državah članicah že izvajajo, zato poziva vse strani k izmenjavi najboljših praks na tem področju;

| 28. | ugotavlja, da je v Evropski uniji treba nujno zagotoviti zmogljivost letališč, da ne bi izgubili konkurenčnosti v primerjavi z drugimi regijami, ki doživljajo rast, in da bi s tem preprečili preusmeritev prometa v sosednje regije; meni, da regionalna letališča lahko pripomorejo k zmanjšanju obremenjenosti glavnih evropskih letališč in jim pomagajo pri ohranitvi vodilnega položaja; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je v Evropski uniji treba nujno zagotoviti zmogljivost letališč, da ne bi izgubili konkurenčnosti v primerjavi z drugimi regijami, ki doživljajo rast, in da bi s tem preprečili preusmeritev prometa v sosednje regije; meni, da regionalna letališča lahko pripomorejo k zmanjšanju obremenjenosti glavnih evropskih letališč in jim pomagajo pri ohranitvi vodilnega položaja;

| 29. | meni, da bi bilo v načrtih za razvoj omrežja železniškega in cestnega sektorja treba upoštevati lokacijo letališč, da bi slednja vključili v prometna omrežja na tleh med njihovo izgradnjo; ugotavlja, da je za izboljšanje mobilnosti ljudi in poenostavitev prevoza blaga treba razviti omrežja regionalnih letališč, ki temeljijo na integriranih povezavah z večjimi letališči; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi bilo v načrtih za razvoj omrežja železniškega in cestnega sektorja treba upoštevati lokacijo letališč, da bi slednja vključili v prometna omrežja na tleh med njihovo izgradnjo; ugotavlja, da je za izboljšanje mobilnosti ljudi in poenostavitev prevoza blaga treba razviti omrežja regionalnih letališč, ki temeljijo na integriranih povezavah z večjimi letališči;

| 30. | poudarja, da bo dobro razvito omrežje regionalnih letališč izboljšalo tudi varnost potnikov, saj bo med drugim zagotovilo razpoložljivost omrežja zasilnih ali alternativnih letališč v primeru poslabšanja vremenskih ali drugih okoliščin; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da bo dobro razvito omrežje regionalnih letališč izboljšalo tudi varnost potnikov, saj bo med drugim zagotovilo razpoložljivost omrežja zasilnih ali alternativnih letališč v primeru poslabšanja vremenskih ali drugih okoliščin;

| 31. | meni, da je vključitev specializacije za tovorni promet kot bistvenega elementa, ki bo prispeval k načrtovanju zemljevida letališč in h kar najboljši uporabi razpoložljive infrastrukture, ključnega pomena; opozarja, da bi primerna uporaba tega načela, skupaj s primernim upravljanjem slotov za porazdelitev potniškega in tovornega prometa, morala pomagati preprečiti zasičenost glavnih letališč; poudarja pomembno vlogo regionalnih letališč v tej strategiji; |
| --- | --- |

31.

meni, da je vključitev specializacije za tovorni promet kot bistvenega elementa, ki bo prispeval k načrtovanju zemljevida letališč in h kar najboljši uporabi razpoložljive infrastrukture, ključnega pomena; opozarja, da bi primerna uporaba tega načela, skupaj s primernim upravljanjem slotov za porazdelitev potniškega in tovornega prometa, morala pomagati preprečiti zasičenost glavnih letališč; poudarja pomembno vlogo regionalnih letališč v tej strategiji;

Vseevropsko prometno omrežje (TEN-T)

| 32. | meni, da so regionalna letališča ključnega pomena za teritorialno kohezijo ter družbeni in gospodarski razvoj regij, zlasti v regijah, kjer primanjkuje drugih oblik prevoza; zato poziva k upoštevanju regionalnih letališč v prihodnji politiki vseevropskega prometnega omrežja; je nadalje trdno prepričan, da bi morala biti večja regionalna letališča s stalnim prometom skozi vse leto, ki znatno prispevajo h gospodarskemu razvoju, ponovnem zagonu industrije in zaposlovanju v svoji regiji, vključena v načrtovanje omrežja TEN-T, še zlasti tista letališča z velikim številom povezav s tretjimi državami in prometom znotraj Evrope, ki prispevajo k večmodalnemu značaju prometa v svoji regiji, ter tista regionalna letališča, ki lahko pomagajo pri odpravljanju ozkih grl; |
| --- | --- |

32.

meni, da so regionalna letališča ključnega pomena za teritorialno kohezijo ter družbeni in gospodarski razvoj regij, zlasti v regijah, kjer primanjkuje drugih oblik prevoza; zato poziva k upoštevanju regionalnih letališč v prihodnji politiki vseevropskega prometnega omrežja; je nadalje trdno prepričan, da bi morala biti večja regionalna letališča s stalnim prometom skozi vse leto, ki znatno prispevajo h gospodarskemu razvoju, ponovnem zagonu industrije in zaposlovanju v svoji regiji, vključena v načrtovanje omrežja TEN-T, še zlasti tista letališča z velikim številom povezav s tretjimi državami in prometom znotraj Evrope, ki prispevajo k večmodalnemu značaju prometa v svoji regiji, ter tista regionalna letališča, ki lahko pomagajo pri odpravljanju ozkih grl;

| 33. | poudarja, da bi regionalna letališča v čezmejnih regijah, ki se nahajajo v neposredni medsebojni bližini, morala sodelovati pri uporabi obstoječih zmogljivosti in slednje usklajevati, kar bi moral biti predpogoj za sofinanciranje EU iz sklada za vseevropska prometna omrežja ter Kohezijskega sklada in regionalnih skladov; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bi regionalna letališča v čezmejnih regijah, ki se nahajajo v neposredni medsebojni bližini, morala sodelovati pri uporabi obstoječih zmogljivosti in slednje usklajevati, kar bi moral biti predpogoj za sofinanciranje EU iz sklada za vseevropska prometna omrežja ter Kohezijskega sklada in regionalnih skladov;

| 34. | meni, da bi lahko regionalna letališča imela vodilno vlogo v okviru omrežij TEN-T pri oblikovanju širšega skupnega evropskega zračnega prostora, ki bi zajemal milijardo ljudi v EU in sosednjih državah, v skladu s sporočilom Komisije (COM(2011)0415); |
| --- | --- |

34.

meni, da bi lahko regionalna letališča imela vodilno vlogo v okviru omrežij TEN-T pri oblikovanju širšega skupnega evropskega zračnega prostora, ki bi zajemal milijardo ljudi v EU in sosednjih državah, v skladu s sporočilom Komisije (COM(2011)0415);

| 35. | obžaluje, da Komisija ni upoštevala zahteve Parlamenta in Sveta iz člena 10(4) Odločbe 884/2004/ES po povezavah regionalnih letališč z omrežjem, zlasti glede na potrebo, da se zagotovijo letalske povezave z evropskimi regijami poleg razvoja vlakov, saj ima v nekaterih okoliščinah letalski promet širši domet in je lahko na trgih z majhno ponudbo in povpraševanjem učinkovitejši tako časovno, cenovno in z vidika vpliva na okolje; zato opozarja na velik pomen povezovanja železnice, zlasti železniških storitev visoke hitrosti in na dolge razdalje, z letališči; |
| --- | --- |

35.

obžaluje, da Komisija ni upoštevala zahteve Parlamenta in Sveta iz člena 10(4) Odločbe 884/2004/ES po povezavah regionalnih letališč z omrežjem, zlasti glede na potrebo, da se zagotovijo letalske povezave z evropskimi regijami poleg razvoja vlakov, saj ima v nekaterih okoliščinah letalski promet širši domet in je lahko na trgih z majhno ponudbo in povpraševanjem učinkovitejši tako časovno, cenovno in z vidika vpliva na okolje; zato opozarja na velik pomen povezovanja železnice, zlasti železniških storitev visoke hitrosti in na dolge razdalje, z letališči;

| 36. | meni, da bo širša vključitev letališč v nove smernice za omrežje TEN-T naložbenim projektom v letališko infrastrukturo olajšala dostop do zasebnega financiranja, kar bo ugodno znamenje za kapitalske trge; poziva Komisijo, naj ob reviziji omrežja TEN-T prizna bistveno povezavo med regionalnimi storitvami zračnega prevoza in gospodarsko obnovo; |
| --- | --- |

36.

meni, da bo širša vključitev letališč v nove smernice za omrežje TEN-T naložbenim projektom v letališko infrastrukturo olajšala dostop do zasebnega financiranja, kar bo ugodno znamenje za kapitalske trge; poziva Komisijo, naj ob reviziji omrežja TEN-T prizna bistveno povezavo med regionalnimi storitvami zračnega prevoza in gospodarsko obnovo;

Varnost

| 37. | opozarja, da so stroški izvajanja varnostnih ukrepov na manjših regionalnih letališčih sorazmerno višji kot na večjih letališčih zaradi ekonomije obsega; meni pa, da predlogi v zvezi s financiranjem varnostnih ukrepov ne smejo izkrivljati konkurence med letališči ali skupinami letališč; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da so stroški izvajanja varnostnih ukrepov na manjših regionalnih letališčih sorazmerno višji kot na večjih letališčih zaradi ekonomije obsega; meni pa, da predlogi v zvezi s financiranjem varnostnih ukrepov ne smejo izkrivljati konkurence med letališči ali skupinami letališč;

| 38. | opozarja, da direktiva o letaliških pristojbinah (4) zajema samo letališča z več kakor 5 milijoni potnikov in/ali največje letališče v vsaki državi članici EU; meni, da bi morala biti ocena učinka na mala ali srednje velika letališča ključni del vsake revizije ustreznih direktiv; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da direktiva o letaliških pristojbinah (4) zajema samo letališča z več kakor 5 milijoni potnikov in/ali največje letališče v vsaki državi članici EU; meni, da bi morala biti ocena učinka na mala ali srednje velika letališča ključni del vsake revizije ustreznih direktiv;

| 39. | poziva Svet, naj sprejme stališče o letaliških varnostnih pristojbinah, in meni, da bi morala za strožje varnostne ukrepe plačevati zadevna država članica iz splošne obdavčitve, saj je varnost v letalstvu predmet nacionalne varnosti; poudarja, da bi morala podobna pravila veljati za druge oblike prevoza, da se zagotovi poštena konkurenca; |
| --- | --- |

39.

poziva Svet, naj sprejme stališče o letaliških varnostnih pristojbinah, in meni, da bi morala za strožje varnostne ukrepe plačevati zadevna država članica iz splošne obdavčitve, saj je varnost v letalstvu predmet nacionalne varnosti; poudarja, da bi morala podobna pravila veljati za druge oblike prevoza, da se zagotovi poštena konkurenca;

| 40. | priznava potrebo po zanesljivi opremi za pregledovanje vsebnosti tekočin, aerosolov in gelov, ki zagotavlja visoko verjetnost odkritja široke palete tekočih eksplozivov, ter Komisijo poziva, naj preuči posledice izpolnjevanja prihodnjih zahtev za pregledovanje vsebnosti tekočin, aerosolov in gelov za regionalna letališča; |
| --- | --- |

40.

priznava potrebo po zanesljivi opremi za pregledovanje vsebnosti tekočin, aerosolov in gelov, ki zagotavlja visoko verjetnost odkritja široke palete tekočih eksplozivov, ter Komisijo poziva, naj preuči posledice izpolnjevanja prihodnjih zahtev za pregledovanje vsebnosti tekočin, aerosolov in gelov za regionalna letališča;

| 41. | opozarja na posledice novih predpisov na letalski tovor, zlasti na dejstvo, da so številna regionalna letališča odvisna od tovornega prometa; poziva države članice in Komisijo, naj preučijo gospodarske posledice teh predpisov ter s tem zagotovijo, da špediterji svojega poslovanja ne bodo prenesli ven iz EU; |
| --- | --- |

41.

opozarja na posledice novih predpisov na letalski tovor, zlasti na dejstvo, da so številna regionalna letališča odvisna od tovornega prometa; poziva države članice in Komisijo, naj preučijo gospodarske posledice teh predpisov ter s tem zagotovijo, da špediterji svojega poslovanja ne bodo prenesli ven iz EU;

Preglednost

| 42. | predlaga, da morajo družbe vsem prebivalcem vseh držav EU zagotoviti možnost brezplačnega plačevanja s kreditno ali plačilno kartico, ter priporoča, da s to kartico ne bi smeli biti povezani nobeni mesečni ali upravni stroški, četudi jo ponuja družba, ločena od letalske družbe, in da bi bilo treba v primerih, ko letalski prevozniki veliki večini potnikov zaračunavajo dodatno pristojbino, povezano s plačilom, te pristojbine prepovedati in jih obravnavati kot neizogibne ter jih kot take vključiti v objavljeno ceno; |
| --- | --- |

42.

predlaga, da morajo družbe vsem prebivalcem vseh držav EU zagotoviti možnost brezplačnega plačevanja s kreditno ali plačilno kartico, ter priporoča, da s to kartico ne bi smeli biti povezani nobeni mesečni ali upravni stroški, četudi jo ponuja družba, ločena od letalske družbe, in da bi bilo treba v primerih, ko letalski prevozniki veliki večini potnikov zaračunavajo dodatno pristojbino, povezano s plačilom, te pristojbine prepovedati in jih obravnavati kot neizogibne ter jih kot take vključiti v objavljeno ceno;

| 43. | opozarja, da čeprav je v nekaterih letalih prostor za shranjevanje omejen, ne obstajajo splošne smernice glede mer ali mase ročne ali osebne prtljage na letih znotraj EU; predlaga, naj Komisija panogo spodbudi k določitvi skupnih zgornjih mej za omejitve, kar bi prispevalo k večji gotovosti potnikov med leti; meni, da bi bilo treba v ta proces pritegniti ICAO, da bi ta ureditev lahko zaživela na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da čeprav je v nekaterih letalih prostor za shranjevanje omejen, ne obstajajo splošne smernice glede mer ali mase ročne ali osebne prtljage na letih znotraj EU; predlaga, naj Komisija panogo spodbudi k določitvi skupnih zgornjih mej za omejitve, kar bi prispevalo k večji gotovosti potnikov med leti; meni, da bi bilo treba v ta proces pritegniti ICAO, da bi ta ureditev lahko zaživela na svetovnem trgu;

| 44. | ugotavlja, da nekatere letalske družbe za oddano prtljago zaračunavajo pristojbine, ki se pogosto zdijo nesorazmerno visoke, in poziva Komisijo, naj to prakso razišče ob upoštevanju prakse iz odstavka 13 ter poštene in pregledne politike določanja cen; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da nekatere letalske družbe za oddano prtljago zaračunavajo pristojbine, ki se pogosto zdijo nesorazmerno visoke, in poziva Komisijo, naj to prakso razišče ob upoštevanju prakse iz odstavka 13 ter poštene in pregledne politike določanja cen;

| 45. | predlaga omejitev zneska, ki ga letalske družbe zaračunajo za dodatno in pretežko prtljago; |
| --- | --- |

45.

predlaga omejitev zneska, ki ga letalske družbe zaračunajo za dodatno in pretežko prtljago;

Dostopnost

| 46. | poziva družbe, odgovorne za upravljanje regionalnih letališč, naj izvedejo konstrukcijske spremembe, ki so potrebne za sprejem invalidov, da bodo slednji lahko brez pomoči dostopali do različnih območij letališča ter brez težav uporabljali vse storitve; |
| --- | --- |

46.

poziva družbe, odgovorne za upravljanje regionalnih letališč, naj izvedejo konstrukcijske spremembe, ki so potrebne za sprejem invalidov, da bodo slednji lahko brez pomoči dostopali do različnih območij letališča ter brez težav uporabljali vse storitve;

| 47. | poudarja, da regionalna letališča po zaslugi svojih majhnih terminalov, kompaktnosti in organizacije predstavljajo dodatno vrednost za potnike z zmanjšano gibljivostjo, potnike, ki potujejo z družino, itd.; poziva Komisijo, letališča in druge zainteresirane strani, naj za njihov vzgled vzamejo zasnovo in konstrukcijo terminalov, ki so potnikom dostopnejši in prijaznejši; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da regionalna letališča po zaslugi svojih majhnih terminalov, kompaktnosti in organizacije predstavljajo dodatno vrednost za potnike z zmanjšano gibljivostjo, potnike, ki potujejo z družino, itd.; poziva Komisijo, letališča in druge zainteresirane strani, naj za njihov vzgled vzamejo zasnovo in konstrukcijo terminalov, ki so potnikom dostopnejši in prijaznejši;

*

* *

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 312, 9.12.2005, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0250.

(3)  Zakon št. 1/2011 (z dne 4. marca 2011) o vzpostavitvi državnega programa za varnost v civilnem letalstvu, ki spreminja zakon št. 21/2003 o varnosti letalskega prometa (z dne 7. julija 2003).

(4)  Direktiva 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah.

---

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/8

---

Četrtek, 10. maj 2012Zaščita finančnih interesov Evropske unije - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2010

P7_TA(2012)0196

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo 2010 (2011/2154(INI))

2013/C 261 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 29. septembra 2011 z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – Letno poročilo 2011“ (COM(2011)0595) in spremljajočih dokumentov (SEC(2011)1107, SEC(2011)1108 in SEC(2011)1109) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 29. septembra 2011 z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – Letno poročilo 2011“ (COM(2011)0595) in spremljajočih dokumentov (SEC(2011)1107, SEC(2011)1108 in SEC(2011)1109) (1),

| — | ob upoštevanju enajstega poročila o operativni dejavnosti Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) – letnega poročila 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju enajstega poročila o operativni dejavnosti Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) – letnega poročila 2011 (2),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori institucij (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori institucij (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Računskemu sodišču o strategiji Komisije na področju boja proti goljufijam (COM(2011)0376), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Računskemu sodišču o strategiji Komisije na področju boja proti goljufijam (COM(2011)0376),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „O zaščiti finančnih interesov Evropske unije s kazenskim pravom in upravnimi preiskavami - Celostna politika za zaščito denarja davkoplačevalcev“ (COM(2011)0293), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „O zaščiti finančnih interesov Evropske unije s kazenskim pravom in upravnimi preiskavami - Celostna politika za zaščito denarja davkoplačevalcev“ (COM(2011)0293),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (4), svoje izjave z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji (5) in sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Boj proti korupciji v EU“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (4), svoje izjave z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji (5) in sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Boj proti korupciji v EU“ (COM(2011)0308),

| — | ob upoštevanju člena 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti – boj proti goljufijam – letno poročilo 2009 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti – boj proti goljufijam – letno poročilo 2009 (8),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0121/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0121/2012),

| A. | ker so EU in države članice skupaj odgovorne za zaščito finančnih interesov EU ter boj proti goljufijam in ker je tesno sodelovanje Komisije in držav članic pri tem bistvenega pomena, |
| --- | --- |

A.

ker so EU in države članice skupaj odgovorne za zaščito finančnih interesov EU ter boj proti goljufijam in ker je tesno sodelovanje Komisije in držav članic pri tem bistvenega pomena,

| B. | ker so za izvrševanje več kot 80 % proračuna Evropske unije in za zbiranje lastnih sredstev v obliki DDV in carin v prvi vrsti pristojne države članice, |
| --- | --- |

B.

ker so za izvrševanje več kot 80 % proračuna Evropske unije in za zbiranje lastnih sredstev v obliki DDV in carin v prvi vrsti pristojne države članice,

| C. | ker skupni finančni učinek nepravilnosti, ki so jih kontrolni sistemi odkrili v letu 2010, znaša 2 193 milijonov EUR v primerjavi s 1 757 milijoni EUR leta 2009, |
| --- | --- |

C.

ker skupni finančni učinek nepravilnosti, ki so jih kontrolni sistemi odkrili v letu 2010, znaša 2 193 milijonov EUR v primerjavi s 1 757 milijoni EUR leta 2009,

| D. | ker je po ugotovitvah Evropskega računskega sodišča pri plačilih, povezanih z računovodskimi izkazi, prišlo do pomembnih napak, pri čemer je stopnja napak za celoten proračun EU ocenjena na 3,7 %; ker je bilo ugotovljeno, da so bili kontrolni sistemi pri zagotavljanju pravilnosti plačil le delno uspešni, in ker so glavni viri napak povezani z upravičenostjo in javnimi naročili; |
| --- | --- |

D.

ker je po ugotovitvah Evropskega računskega sodišča pri plačilih, povezanih z računovodskimi izkazi, prišlo do pomembnih napak, pri čemer je stopnja napak za celoten proračun EU ocenjena na 3,7 %; ker je bilo ugotovljeno, da so bili kontrolni sistemi pri zagotavljanju pravilnosti plačil le delno uspešni, in ker so glavni viri napak povezani z upravičenostjo in javnimi naročili;

| E. | ker Evropsko računsko sodišče v večini primerov meni, da so imeli organi držav članic pred izvedbo plačil na voljo dovolj informacij za odkrivanje in odpravljanje vsaj nekaterih od teh napak ter da je mehanizme popravkov in revizijske dejavnosti držav članic treba še izboljšati; |
| --- | --- |

E.

ker Evropsko računsko sodišče v večini primerov meni, da so imeli organi držav članic pred izvedbo plačil na voljo dovolj informacij za odkrivanje in odpravljanje vsaj nekaterih od teh napak ter da je mehanizme popravkov in revizijske dejavnosti držav članic treba še izboljšati;

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da je zaradi svetovne finančne krize in zlasti krize evroobmočja, s katerima se EU trenutno sooča, treba uvesti posebne ukrepe, da se zagotovi ustrezna zaščita finančnih interesov EU z vidika prihodkov, ki so neposredno povezani s finančnimi interesi držav članic; meni, da bi strožje izvajanje davčne politike Evropo lahko privedlo iz krize, zlasti z zmanjšanjem velikosti sive ekonomije EU, ki je po ocenah enaka približno petini uradnega BDP (9); |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je zaradi svetovne finančne krize in zlasti krize evroobmočja, s katerima se EU trenutno sooča, treba uvesti posebne ukrepe, da se zagotovi ustrezna zaščita finančnih interesov EU z vidika prihodkov, ki so neposredno povezani s finančnimi interesi držav članic; meni, da bi strožje izvajanje davčne politike Evropo lahko privedlo iz krize, zlasti z zmanjšanjem velikosti sive ekonomije EU, ki je po ocenah enaka približno petini uradnega BDP (9);

| 2. | poudarja, da lahko e-uprava poveča preglednost in prepreči goljufije in korupcijo ter s tem zaščiti javna sredstva; poudarja, da Evropa zaostaja za svojimi industrijskimi partnerji, med drugim zaradi slabe interoperabilnosti sistemov (10); poudarja, da mora Evropa, zlasti v času krize, okrepiti svoja prizadevanja za uresničitev e-uprave nove generacije, ki bi zagotovila večjo preglednost javnih financ; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da lahko e-uprava poveča preglednost in prepreči goljufije in korupcijo ter s tem zaščiti javna sredstva; poudarja, da Evropa zaostaja za svojimi industrijskimi partnerji, med drugim zaradi slabe interoperabilnosti sistemov (10); poudarja, da mora Evropa, zlasti v času krize, okrepiti svoja prizadevanja za uresničitev e-uprave nove generacije, ki bi zagotovila večjo preglednost javnih financ;

| 3. | opozarja na dejstvo, da so elektronske negotovinske transakcije dokumentirane, zaradi česar je sodelovanje v sivi ekonomiji težje, in da med deležem elektronskih plačil v neki državi in njeno sivo ekonomijo (11) očitno obstaja tesna povezava; poziva države članice, naj znižajo svoje pragove za obvezna negotovinska plačila; |
| --- | --- |

3.

opozarja na dejstvo, da so elektronske negotovinske transakcije dokumentirane, zaradi česar je sodelovanje v sivi ekonomiji težje, in da med deležem elektronskih plačil v neki državi in njeno sivo ekonomijo (11) očitno obstaja tesna povezava; poziva države članice, naj znižajo svoje pragove za obvezna negotovinska plačila;

| 4. | poudarja potrebo po zanesljivih statističnih podatkih o obsegu goljufij in korupcije ter zlasti o stopnji izogibanja plačevanju davkov in carin ter zlorabe sredstev EU s strani organiziranih kriminalnih združb; obžaluje, da Komisija kljub večkratnim pozivom Parlamenta ni uspela posredovati teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

poudarja potrebo po zanesljivih statističnih podatkih o obsegu goljufij in korupcije ter zlasti o stopnji izogibanja plačevanju davkov in carin ter zlorabe sredstev EU s strani organiziranih kriminalnih združb; obžaluje, da Komisija kljub večkratnim pozivom Parlamenta ni uspela posredovati teh podatkov;

Splošne pripombe

| 5. | poudarja, da je goljufija primer namerne kršitve in kaznivo dejanje, nepravilnost pa je neizpolnjevanje pravil, ter obžaluje, da poročilo Evropske komisije goljufij ne obravnava temeljito, nepravilnosti pa se loteva zelo obširno; poudarja, da se člen 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) nanaša na goljufije, ne na nepravilnosti, in poziva k razlikovanju med goljufijami in napakami; poziva k temu, da se korupcija obravnava istočasno z goljufijo; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je goljufija primer namerne kršitve in kaznivo dejanje, nepravilnost pa je neizpolnjevanje pravil, ter obžaluje, da poročilo Evropske komisije goljufij ne obravnava temeljito, nepravilnosti pa se loteva zelo obširno; poudarja, da se člen 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) nanaša na goljufije, ne na nepravilnosti, in poziva k razlikovanju med goljufijami in napakami; poziva k temu, da se korupcija obravnava istočasno z goljufijo;

| 6. | ugotavlja, da se je leta 2010 finančni učinek nepravilnosti na strani odhodkov povečal in je tako znašal 1,8 milijarde EUR (ali 1,27 % dodeljenih sredstev), medtem ko je leta 2009 znašal 1,4 milijarde EUR (ali 1,13 % dodeljenih sredstev); tudi na strani prihodkov finančni učinek večji: 393 milijonov EUR (ali 1,88 % bruto skupnega zneska zbranih tradicionalnih lastnih sredstev) v primerjavi s 357 milijoni EUR (ali 1,84 %) leta 2009; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se je leta 2010 finančni učinek nepravilnosti na strani odhodkov povečal in je tako znašal 1,8 milijarde EUR (ali 1,27 % dodeljenih sredstev), medtem ko je leta 2009 znašal 1,4 milijarde EUR (ali 1,13 % dodeljenih sredstev); tudi na strani prihodkov finančni učinek večji: 393 milijonov EUR (ali 1,88 % bruto skupnega zneska zbranih tradicionalnih lastnih sredstev) v primerjavi s 357 milijoni EUR (ali 1,84 %) leta 2009;

| 7. | obžaluje dejstvo, da se visoki zneski sredstev EU še vedno nepravilno porabljajo, in poziva Komisijo, naj sprejme odločne ukrepe za izterjavo več napačnih plačil, zagotavljanje, da države članice prevzamejo večjo odgovornost za nepravilno izplačane zneske, ki jih je treba še izterjati, učinkovitejše preprečevanje in odkrivanje nepravilnosti in primerov goljufije ter takojšnjo začasno prekinitev plačil in uporabo učinkovitih kazni v primerih zlorabe sredstev EU; |
| --- | --- |

7.

obžaluje dejstvo, da se visoki zneski sredstev EU še vedno nepravilno porabljajo, in poziva Komisijo, naj sprejme odločne ukrepe za izterjavo več napačnih plačil, zagotavljanje, da države članice prevzamejo večjo odgovornost za nepravilno izplačane zneske, ki jih je treba še izterjati, učinkovitejše preprečevanje in odkrivanje nepravilnosti in primerov goljufije ter takojšnjo začasno prekinitev plačil in uporabo učinkovitih kazni v primerih zlorabe sredstev EU;

| 8. | ugotavlja, da se je v letu 2010 povečalo število sporočenih nepravilnosti na vseh področjih, z izjemo predpristopnih sredstev in tradicionalnih lastnih sredstev, ter da je to povečanje povezano z zaključkom obdobja izvajanja Kohezijskega sklada 2000–2006 in izboljšavami sistema za upravljanje nepravilnosti (IMS); |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da se je v letu 2010 povečalo število sporočenih nepravilnosti na vseh področjih, z izjemo predpristopnih sredstev in tradicionalnih lastnih sredstev, ter da je to povečanje povezano z zaključkom obdobja izvajanja Kohezijskega sklada 2000–2006 in izboljšavami sistema za upravljanje nepravilnosti (IMS);

| 9. | poudarja, da se kljub posodobljenemu in izboljšanemu sistemu za upravljanje nepravilnosti (IMS) in večjemu številu poročil v večini držav članic ter posledični večji kakovosti in zanesljivosti teh poročil pristopi držav članic k poročanju o nepravilnostih še vedno razlikujejo, zaradi česar je primernost nacionalnih sistemov poročanja dvomljiva; poziva vse države članice, naj sistem za upravljanje nepravilnosti (IMS) uvedejo v celoti in naj dosledneje spoštujejo svojo obveznost poročanja, nepravilnosti pa sporočajo hitreje; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da se kljub posodobljenemu in izboljšanemu sistemu za upravljanje nepravilnosti (IMS) in večjemu številu poročil v večini držav članic ter posledični večji kakovosti in zanesljivosti teh poročil pristopi držav članic k poročanju o nepravilnostih še vedno razlikujejo, zaradi česar je primernost nacionalnih sistemov poročanja dvomljiva; poziva vse države članice, naj sistem za upravljanje nepravilnosti (IMS) uvedejo v celoti in naj dosledneje spoštujejo svojo obveznost poročanja, nepravilnosti pa sporočajo hitreje;

| 10. | poleg tega izraža zaskrbljenost nad tem, da nekatere države članice sistema elektronskega poročanja še ne uporabljajo v celoti; poziva te države članice, naj to čim prej popravijo; |
| --- | --- |

10.

poleg tega izraža zaskrbljenost nad tem, da nekatere države članice sistema elektronskega poročanja še ne uporabljajo v celoti; poziva te države članice, naj to čim prej popravijo;

| 11. | ponovno obžaluje, da obstajajo resnični pomisleki o kakovosti informacij, ki jih posredujejo države članice, in ugotavlja, da nekatere države članice v poročilih še vedno navajajo zelo nizko število odkritih nepravilnosti in primerov goljufije, zato poziva Komisijo, naj Evropski parlament obvešča o učinkovitosti nacionalnih nadzornih sistemov v teh državah članicah; |
| --- | --- |

11.

ponovno obžaluje, da obstajajo resnični pomisleki o kakovosti informacij, ki jih posredujejo države članice, in ugotavlja, da nekatere države članice v poročilih še vedno navajajo zelo nizko število odkritih nepravilnosti in primerov goljufije, zato poziva Komisijo, naj Evropski parlament obvešča o učinkovitosti nacionalnih nadzornih sistemov v teh državah članicah;

| 12. | opominja, da zakonodaja Unije od držav članic zahteva, da o nepravilnostih poročajo najpozneje dva meseca po koncu četrtletja, v katerem je bila nepravilnost upravno ali sodno ugotovljena in/ali v katerem so postale znane informacije o nepravilnosti, ki je bila ugotovljena že prej; poziva države članice, naj storijo vse potrebno, vključno s poenostavitvijo nacionalnih upravnih postopkov, za spoštovanje zahtevanih rokov in skrajšanje časovne vrzeli med trenutkom ugotovitve nepravilnosti in trenutkom njenega sporočanja; poziva države članice, naj v prizadevanjih za boj proti goljufijam delujejo predvsem kot zaščitnice davkoplačevalskega denarja; |
| --- | --- |

12.

opominja, da zakonodaja Unije od držav članic zahteva, da o nepravilnostih poročajo najpozneje dva meseca po koncu četrtletja, v katerem je bila nepravilnost upravno ali sodno ugotovljena in/ali v katerem so postale znane informacije o nepravilnosti, ki je bila ugotovljena že prej; poziva države članice, naj storijo vse potrebno, vključno s poenostavitvijo nacionalnih upravnih postopkov, za spoštovanje zahtevanih rokov in skrajšanje časovne vrzeli med trenutkom ugotovitve nepravilnosti in trenutkom njenega sporočanja; poziva države članice, naj v prizadevanjih za boj proti goljufijam delujejo predvsem kot zaščitnice davkoplačevalskega denarja;

| 13. | poudarja, da so potrebni zanesljivi statistični podatki o obsegu goljufij in korupcije, zlasti v zvezi z utajo davkov in carin ter organiziranimi dejavnostmi kriminalnih združb, vpletenih v zlorabo sredstev EU; izraža obžalovanje, da Komisiji kljub večkratnim zahtevam Evropskega parlamenta ni uspelo zagotoviti takšnih podatkov; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da so potrebni zanesljivi statistični podatki o obsegu goljufij in korupcije, zlasti v zvezi z utajo davkov in carin ter organiziranimi dejavnostmi kriminalnih združb, vpletenih v zlorabo sredstev EU; izraža obžalovanje, da Komisiji kljub večkratnim zahtevam Evropskega parlamenta ni uspelo zagotoviti takšnih podatkov;

| 14. | izraža razočaranje nad tem, da Komisija ni sposobna oceniti dejanskega obsega nepravilnosti in goljufij ter da posledično ni mogoče narediti ocene njihovega skupnega obsega v posameznih državah članicah ali opredeliti in disciplinirati držav članic z najvišjo stopnjo nepravilnosti in goljufij, k čemur je Evropski parlament pozval že leta 2009; |
| --- | --- |

14.

izraža razočaranje nad tem, da Komisija ni sposobna oceniti dejanskega obsega nepravilnosti in goljufij ter da posledično ni mogoče narediti ocene njihovega skupnega obsega v posameznih državah članicah ali opredeliti in disciplinirati držav članic z najvišjo stopnjo nepravilnosti in goljufij, k čemur je Evropski parlament pozval že leta 2009;

| 15. | poudarja, da so se v zadnjih letih razvile nove tehnike za merjenje korupcije in goljufij, ter poziva Komisijo, naj si nemudoma začne prizadevati za uporabo teh novih merilnih orodij in za zagotovitev ocene stopnje korupcije in goljufij pri uporabi sredstev EU in poneverbi njenih prihodkov; to bo omogočilo oceno učinkovitosti zaščite sredstev EU pred zlorabo in zaščito njenih prihodkov pred poneverbo; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so se v zadnjih letih razvile nove tehnike za merjenje korupcije in goljufij, ter poziva Komisijo, naj si nemudoma začne prizadevati za uporabo teh novih merilnih orodij in za zagotovitev ocene stopnje korupcije in goljufij pri uporabi sredstev EU in poneverbi njenih prihodkov; to bo omogočilo oceno učinkovitosti zaščite sredstev EU pred zlorabo in zaščito njenih prihodkov pred poneverbo;

| 16. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom, Evropskim računskim sodiščem in drugimi revizijskimi in kontrolnimi organi EU prevzame odgovornost za razvoj orodij za merjenje goljufij in korupcije, povezanih s sredstvi EU; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom, Evropskim računskim sodiščem in drugimi revizijskimi in kontrolnimi organi EU prevzame odgovornost za razvoj orodij za merjenje goljufij in korupcije, povezanih s sredstvi EU;

| 17. | ugotavlja, da je tako imenovano pravilo 50/50 (12), ki se uporablja v kmetijskem sektorju, za države članice učinkovita spodbuda za pospešitev in dokončanje postopkov izterjave; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi se ta mehanizem izterjav lahko uporabljal tudi na drugih področjih (kohezijska in predpristopna sredstva) in ali bi bilo v skladu s tem pravilom primerno skrajšati rok za postopke izterjave za polovico, tj. na dve ali štiri leta; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je tako imenovano pravilo 50/50 (12), ki se uporablja v kmetijskem sektorju, za države članice učinkovita spodbuda za pospešitev in dokončanje postopkov izterjave; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi se ta mehanizem izterjav lahko uporabljal tudi na drugih področjih (kohezijska in predpristopna sredstva) in ali bi bilo v skladu s tem pravilom primerno skrajšati rok za postopke izterjave za polovico, tj. na dve ali štiri leta;

| 18. | ugotavlja, da je iz letnega poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2010 razvidno, da plačila, prikazana v računovodskih izkazih za leto 2010, pri katerih je prišlo do večjega števila napak, predstavljajo 3,7 % vseh proračunskih izdatkov EU, tj. približno 4,5 milijarde EUR; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je iz letnega poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2010 razvidno, da plačila, prikazana v računovodskih izkazih za leto 2010, pri katerih je prišlo do večjega števila napak, predstavljajo 3,7 % vseh proračunskih izdatkov EU, tj. približno 4,5 milijarde EUR;

| 19. | ugotavlja, da poročilo Evropskega računskega sodišča poleg tega navaja, da so imeli organi držav članic pred odobritvijo plačil na voljo dovolj informacij za odkrivanje, odpravljanje ali preprečitev nekaterih od teh napak; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da poročilo Evropskega računskega sodišča poleg tega navaja, da so imeli organi držav članic pred odobritvijo plačil na voljo dovolj informacij za odkrivanje, odpravljanje ali preprečitev nekaterih od teh napak;

Prihodki – lastna sredstva

| 20. | opozarja, da pravilno pobiranje DDV in carin neposredno vpliva na gospodarstva držav članic in proračun EU; poudarja, da bi izboljšanje sistemov zbiranja prihodkov moralo biti najpomembnejša prednostna naloga za vse države članice, še zlasti pa za tiste, ki se v sedanjih gospodarskih razmerah soočajo z največjimi težavami; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da pravilno pobiranje DDV in carin neposredno vpliva na gospodarstva držav članic in proračun EU; poudarja, da bi izboljšanje sistemov zbiranja prihodkov moralo biti najpomembnejša prednostna naloga za vse države članice, še zlasti pa za tiste, ki se v sedanjih gospodarskih razmerah soočajo z največjimi težavami;

| 21. | poudarja, da bi se bilo treba osredotočiti na učinkovitejše zbiranje prihodkov; izpostavlja, da davčne goljufije vodijo k izredno velikim izgubam za proračun EU in gospodarstva držav članic, s čimer še poslabšujejo dolžniško krizo; opozarja, da stroške obstoječe sive ekonomije nosijo tisti državljani, katerih dohodek je enostavno dokumentirati in izslediti; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi se bilo treba osredotočiti na učinkovitejše zbiranje prihodkov; izpostavlja, da davčne goljufije vodijo k izredno velikim izgubam za proračun EU in gospodarstva držav članic, s čimer še poslabšujejo dolžniško krizo; opozarja, da stroške obstoječe sive ekonomije nosijo tisti državljani, katerih dohodek je enostavno dokumentirati in izslediti;

| 22. | ugotavlja, da se podatki o nepravilnostih na področju tradicionalnih lastnih sredstev, ki jih posredujejo države članice, močno razlikujejo, zato meni, da razvrščanje nepravilnosti in primerov goljufije v podatkovni zbirki lastnih sredstev OWNRES ni popolnoma zanesljivo; poziva Komisijo, naj razišče možnosti za izboljšanje te podatkovne zbirke, da se zagotovita zanesljivost in primerljivost podatkov, posredovanih v poročilih; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da se podatki o nepravilnostih na področju tradicionalnih lastnih sredstev, ki jih posredujejo države članice, močno razlikujejo, zato meni, da razvrščanje nepravilnosti in primerov goljufije v podatkovni zbirki lastnih sredstev OWNRES ni popolnoma zanesljivo; poziva Komisijo, naj razišče možnosti za izboljšanje te podatkovne zbirke, da se zagotovita zanesljivost in primerljivost podatkov, posredovanih v poročilih;

| 23. | poziva Komisijo, naj se še naprej osredotoča na izvajanje strategij carinskega nadzora držav članic, zlasti na področju uvoza, povezanega z visokim tveganjem, in izboljša dejavnosti odkrivanja nepravilnosti in domnevnih goljufij na področju tradicionalnih lastnih sredstev; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj se še naprej osredotoča na izvajanje strategij carinskega nadzora držav članic, zlasti na področju uvoza, povezanega z visokim tveganjem, in izboljša dejavnosti odkrivanja nepravilnosti in domnevnih goljufij na področju tradicionalnih lastnih sredstev;

| 24. | izraža zaskrbljenost nad tem, da je tihotapljenje, zlasti tihotapljenje cigaret, še vedno velik problem za EU, ki nacionalnim proračunom in proračunu EU povzroča velike izgube sredstev; pozdravlja akcijski načrt Komisije za boj proti tihotapljenju cigaret in alkohola na vzhodni meji EU ter obnovitev carinskega sodelovanja s Kitajsko in Rusijo konec leta 2010, s katerima je bil dogovorjen strateški okvir za carinsko sodelovanje; |
| --- | --- |

24.

izraža zaskrbljenost nad tem, da je tihotapljenje, zlasti tihotapljenje cigaret, še vedno velik problem za EU, ki nacionalnim proračunom in proračunu EU povzroča velike izgube sredstev; pozdravlja akcijski načrt Komisije za boj proti tihotapljenju cigaret in alkohola na vzhodni meji EU ter obnovitev carinskega sodelovanja s Kitajsko in Rusijo konec leta 2010, s katerima je bil dogovorjen strateški okvir za carinsko sodelovanje;

| 25. | pozdravlja rezultate skupne carinske operacije držav članic, imenovane Sirocco, izvedene junija 2010, ki jo je usklajeval Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) in med katero je bilo zaseženih okoli 40 milijonov cigaret, 1,2 tone drobno rezanega tobaka za zvijanje, 7 000 litrov alkohola in 8 milijonov drugih ponarejenih proizvodov; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja rezultate skupne carinske operacije držav članic, imenovane Sirocco, izvedene junija 2010, ki jo je usklajeval Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) in med katero je bilo zaseženih okoli 40 milijonov cigaret, 1,2 tone drobno rezanega tobaka za zvijanje, 7 000 litrov alkohola in 8 milijonov drugih ponarejenih proizvodov;

| 26. | ugotavlja, da velik del prihodkov izhaja iz davka na dodano vrednost (DDV) in da morajo Komisija in države članice zato spremljati obstoječe in tudi nove trende pri goljufijah ter se nanje učinkovito odzivati; pozdravlja zeleno knjigo Komisije o prihodnosti DDV in poziva k predložitvi konkretnih predlogov v zvezi z njegovo reformo; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da velik del prihodkov izhaja iz davka na dodano vrednost (DDV) in da morajo Komisija in države članice zato spremljati obstoječe in tudi nove trende pri goljufijah ter se nanje učinkovito odzivati; pozdravlja zeleno knjigo Komisije o prihodnosti DDV in poziva k predložitvi konkretnih predlogov v zvezi z njegovo reformo;

Izgube DDV

| 27. | opozarja, da je po študiji, ki jo je izvedla Evropska komisija (13), povprečni primanjkljaj DDV v EU (14) ocenjen na 12 %; posebej opozarja na dejstvo, da je ta primanjkljaj v Grčiji in Italiji, tj. državah, ki se spopadata z najhujšo dolžniško krizo in katerih položaj ogroža gospodarsko stabilnost celotne EU-27, dosegel zaskrbljujočo raven 30 % in 22 %; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da je po študiji, ki jo je izvedla Evropska komisija (13), povprečni primanjkljaj DDV v EU (14) ocenjen na 12 %; posebej opozarja na dejstvo, da je ta primanjkljaj v Grčiji in Italiji, tj. državah, ki se spopadata z najhujšo dolžniško krizo in katerih položaj ogroža gospodarsko stabilnost celotne EU-27, dosegel zaskrbljujočo raven 30 % in 22 %;

| 28. | poudarja, da primanjkljaj DDV ni posledica samo izogibanja davkom in izgub zaradi plačilne nesposobnosti, ampak tudi goljufij, in da se te izgube DDV, ki se merijo v milijardah EUR, povečini nadomeščajo z varčevalnimi ukrepi, ki prizadenejo tiste državljane EU, katerih dohodek je mogoče enostavno izslediti; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da primanjkljaj DDV ni posledica samo izogibanja davkom in izgub zaradi plačilne nesposobnosti, ampak tudi goljufij, in da se te izgube DDV, ki se merijo v milijardah EUR, povečini nadomeščajo z varčevalnimi ukrepi, ki prizadenejo tiste državljane EU, katerih dohodek je mogoče enostavno izslediti;

| 29. | opozarja na dejstvo, da se model pobiranja DDV od svoje uvedbe dalje ni spreminjal; poudarja, da je slednji glede na številne spremembe, do katerih je prišlo v tehnološkem in gospodarskem okolju, zastarel; |
| --- | --- |

29.

opozarja na dejstvo, da se model pobiranja DDV od svoje uvedbe dalje ni spreminjal; poudarja, da je slednji glede na številne spremembe, do katerih je prišlo v tehnološkem in gospodarskem okolju, zastarel;

Izgube carinskih dajatev

| 30. | poudarja, da so prihodki od carin pomemben del tradicionalnih lastnih sredstev EU in vir dohodka za vlade držav članic, ki obdržijo 25 % teh prihodkov, da pokrijejo stroške zbiranja; ponavlja, da učinkovito preprečevanje nepravilnosti in goljufij na tem področju varuje finančne interese Unije in ima pomembne posledice za notranji trg, saj odpravlja nepoštene prednosti gospodarskih subjektov, ki se izogibajo plačevanju carine, pred gospodarskimi subjekti, ki svoje obveznosti v tem pogledu izpolnjujejo; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da so prihodki od carin pomemben del tradicionalnih lastnih sredstev EU in vir dohodka za vlade držav članic, ki obdržijo 25 % teh prihodkov, da pokrijejo stroške zbiranja; ponavlja, da učinkovito preprečevanje nepravilnosti in goljufij na tem področju varuje finančne interese Unije in ima pomembne posledice za notranji trg, saj odpravlja nepoštene prednosti gospodarskih subjektov, ki se izogibajo plačevanju carine, pred gospodarskimi subjekti, ki svoje obveznosti v tem pogledu izpolnjujejo;

| 31. | poudarja, da pravilno delovanje carine neposredno vpliva na izračun davka na dodano vrednost; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da pravilno delovanje carine neposredno vpliva na izračun davka na dodano vrednost;

| 32. | v zvezi s tem opozarja, da je Evropsko računsko sodišče v svojem posebnem poročilu št. 13/2011 (15) ugotovilo, da je v sedmih državah članicah, ki jih je to sodišče revidiralo, v letu 2009 že samo uporaba carinskega postopka 42 (16) prispevala k ekstrapoliranim izgubam v višini približno 2 200 milijonov EUR (17), kar je 29 % DDV, ki bi se teoretično odmeril na davčno osnovo vsega uvoza, ki je bil leta 2009 opravljen po carinskem postopku 42 v teh državah; |
| --- | --- |

32.

v zvezi s tem opozarja, da je Evropsko računsko sodišče v svojem posebnem poročilu št. 13/2011 (15) ugotovilo, da je v sedmih državah članicah, ki jih je to sodišče revidiralo, v letu 2009 že samo uporaba carinskega postopka 42 (16) prispevala k ekstrapoliranim izgubam v višini približno 2 200 milijonov EUR (17), kar je 29 % DDV, ki bi se teoretično odmeril na davčno osnovo vsega uvoza, ki je bil leta 2009 opravljen po carinskem postopku 42 v teh državah;

| 33. | opozarja, da je Evropsko računsko sodišče ugotovilo resne pomanjkljivosti pri kontroli poenostavljenih carinskih postopkov, ki predstavljajo 70 % vseh carinskih postopkov; opozarja, da so slednje vodile k neupravičenim izgubam za proračun Unije in h kršitvam trgovinske politike EU; poudarja, da so ugotovljene pomanjkljivosti med drugim vključevale nekakovostne ali slabo dokumentirane revizije in premajhno uporabo tehnik samodejne obdelave podatkov za opravljanje preverjanj med izvajanjem poenostavljenih postopkov; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da je Evropsko računsko sodišče ugotovilo resne pomanjkljivosti pri kontroli poenostavljenih carinskih postopkov, ki predstavljajo 70 % vseh carinskih postopkov; opozarja, da so slednje vodile k neupravičenim izgubam za proračun Unije in h kršitvam trgovinske politike EU; poudarja, da so ugotovljene pomanjkljivosti med drugim vključevale nekakovostne ali slabo dokumentirane revizije in premajhno uporabo tehnik samodejne obdelave podatkov za opravljanje preverjanj med izvajanjem poenostavljenih postopkov;

Odhodki

Kmetijstvo

| 34. | ugotavlja, da se je leta 2010 število nepravilnosti in primerov suma goljufije, o katerih so poročali, povečalo, njihov finančni učinek pa se je s 13 milijonov EUR leta 2009 povzpel na 69 milijonov EUR; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da se je leta 2010 število nepravilnosti in primerov suma goljufije, o katerih so poročali, povečalo, njihov finančni učinek pa se je s 13 milijonov EUR leta 2009 povzpel na 69 milijonov EUR;

| 35. | izraža obžalovanje, da stanje glede celotnih izterjanih sredstev še vedno ni zadovoljivo: države članice so med proračunskim letom 2010 izterjale 175 milijonov EUR, kar predstavlja 42 % dolgov Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada iz leta 2007 in naslednjih let, medtem ko je preostali skupni znesek za izterjavo konec proračunskega leta 2010 znašal 1,2 milijarde EUR; iz naslova pravila 50/50 so države članice iz svojih nacionalnih proračunov v proračun EU prenesle le 300 milijonov EUR; izraža obžalovanje, da Komisija ni upoštevala zahteve Evropskega parlamenta in slednjemu v poročilu o zaščiti finančnih interesov Evropske unije za leto 2010 ni posredovala informacij o napredku na tem področju; ponovno poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe za uresničitev učinkovitega sistema za izterjavo sredstev in o tem obvešča Evropski parlament; |
| --- | --- |

35.

izraža obžalovanje, da stanje glede celotnih izterjanih sredstev še vedno ni zadovoljivo: države članice so med proračunskim letom 2010 izterjale 175 milijonov EUR, kar predstavlja 42 % dolgov Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada iz leta 2007 in naslednjih let, medtem ko je preostali skupni znesek za izterjavo konec proračunskega leta 2010 znašal 1,2 milijarde EUR; iz naslova pravila 50/50 so države članice iz svojih nacionalnih proračunov v proračun EU prenesle le 300 milijonov EUR; izraža obžalovanje, da Komisija ni upoštevala zahteve Evropskega parlamenta in slednjemu v poročilu o zaščiti finančnih interesov Evropske unije za leto 2010 ni posredovala informacij o napredku na tem področju; ponovno poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe za uresničitev učinkovitega sistema za izterjavo sredstev in o tem obvešča Evropski parlament;

| 36. | izraža obžalovanje, da nekatere države članice leta 2010 niso spoštovale rokov za poročanje o nepravilnostih; soglaša s Komisijo, da morajo vse države članice izboljšati predložena poročila; opozarja, da so se Finska, Avstrija in Nizozemska zavezale k spoštovanju obveznosti glede poročanja, in poziva Komisijo, naj v letnem poročilu o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – zagotovi informacije o napredku, ki so ga v letu 2011 dosegle te države članice; |
| --- | --- |

36.

izraža obžalovanje, da nekatere države članice leta 2010 niso spoštovale rokov za poročanje o nepravilnostih; soglaša s Komisijo, da morajo vse države članice izboljšati predložena poročila; opozarja, da so se Finska, Avstrija in Nizozemska zavezale k spoštovanju obveznosti glede poročanja, in poziva Komisijo, naj v letnem poročilu o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – zagotovi informacije o napredku, ki so ga v letu 2011 dosegle te države članice;

| 37. | je zaskrbljen, ker so leta 2010 Italija in države članice EU-12 več kot 90 % sporočenih primerov nepravilnosti razvrstile med primere „suma goljufije“; poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, vključno s tesnim sodelovanjem z evropskimi institucijami, za obravnavo vseh vzrokov za goljufije, povezane s sredstvi EU; |
| --- | --- |

37.

je zaskrbljen, ker so leta 2010 Italija in države članice EU-12 več kot 90 % sporočenih primerov nepravilnosti razvrstile med primere „suma goljufije“; poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, vključno s tesnim sodelovanjem z evropskimi institucijami, za obravnavo vseh vzrokov za goljufije, povezane s sredstvi EU;

| 38. | izraža zaskrbljenost nad sumljivo skromnim številom sporočenih primerov suma goljufije iz Francije, Nemčije, Španije in Združenega kraljestva, še zlasti ob upoštevanju velikosti teh držav in prejete finančne podpore, kot je opisala Komisija v svojem poročilu o zaščiti finančnih interesov Unije; meni, da to zbuja utemeljene dvome o spoštovanju načel poročanja; poziva Komisijo, naj vključi podrobne informacije o uporabljeni metodologiji poročanja in sposobnosti odkrivanja primerov goljufije v teh državah članicah; znova poziva Komisijo, naj natančno spremlja učinkovitost sistemov nadzora in kontrole v državah članicah ter zagotovi, da informacije o stopnji nepravilnosti v državah članicah odražajo dejansko stanje; poziva Komisijo, naj v poročilu o zaščiti finančnih interesov EU zagotovi informacije o ukrepih, ki so bili sprejeti na tem področju v letu 2011; |
| --- | --- |

38.

izraža zaskrbljenost nad sumljivo skromnim številom sporočenih primerov suma goljufije iz Francije, Nemčije, Španije in Združenega kraljestva, še zlasti ob upoštevanju velikosti teh držav in prejete finančne podpore, kot je opisala Komisija v svojem poročilu o zaščiti finančnih interesov Unije; meni, da to zbuja utemeljene dvome o spoštovanju načel poročanja; poziva Komisijo, naj vključi podrobne informacije o uporabljeni metodologiji poročanja in sposobnosti odkrivanja primerov goljufije v teh državah članicah; znova poziva Komisijo, naj natančno spremlja učinkovitost sistemov nadzora in kontrole v državah članicah ter zagotovi, da informacije o stopnji nepravilnosti v državah članicah odražajo dejansko stanje; poziva Komisijo, naj v poročilu o zaščiti finančnih interesov EU zagotovi informacije o ukrepih, ki so bili sprejeti na tem področju v letu 2011;

Kohezijska politika

| 39. | na osnovi podatkov iz letnega poročila o zaščiti finančnih interesov Evropske unije za leto 2010 je bilo okoli 70 % vseh sporočenih primerov nepravilnosti povezanih s kohezijsko politiko, področje te politike pa je istega leta imelo tudi najvišjo stopnjo izterjave odhodkov (več kot 60 %); poudarja, da glede na posredovane podatke dejanskega števila nepravilnosti in primerov goljufije na tem področju ni mogoče objektivno oceniti, ker je visoko število poročanj o nepravilnostih in (ali) primerih goljufije lahko povezano z uvedbo sistema za upravljanje nepravilnosti (IMS) v letu 2009; |
| --- | --- |

39.

na osnovi podatkov iz letnega poročila o zaščiti finančnih interesov Evropske unije za leto 2010 je bilo okoli 70 % vseh sporočenih primerov nepravilnosti povezanih s kohezijsko politiko, področje te politike pa je istega leta imelo tudi najvišjo stopnjo izterjave odhodkov (več kot 60 %); poudarja, da glede na posredovane podatke dejanskega števila nepravilnosti in primerov goljufije na tem področju ni mogoče objektivno oceniti, ker je visoko število poročanj o nepravilnostih in (ali) primerih goljufije lahko povezano z uvedbo sistema za upravljanje nepravilnosti (IMS) v letu 2009;

| 40. | pozdravlja napredek v letu 2010 na področju izterjanih zneskov za programsko obdobje 2000–2006, ki so predstavljali 70 % nepravilno plačanih sredstev ali 2,9 milijarde EUR v primerjavi s 50 % leta 2009; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja napredek v letu 2010 na področju izterjanih zneskov za programsko obdobje 2000–2006, ki so predstavljali 70 % nepravilno plačanih sredstev ali 2,9 milijarde EUR v primerjavi s 50 % leta 2009;

| 41. | ugotavlja, da Danska, Francija, Malta, Nizozemska, Švedska in Slovenija v letu 2010 niso poročale o nobenem primeru nepravilnosti na tem področju, kar vzbuja dvom o pravilnosti uporabe sistema IMS; izraža zaskrbljenost nad nizko stopnjo izterjave na Madžarskem, v Češki republiki in Sloveniji (približno 20 % ali manj); poziva Komisijo, naj ukrepa in razišče razloge ter v poročilu o zaščiti finančnih interesov EU za naslednje leto Evropski parlament obvesti o doseženem napredku; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da Danska, Francija, Malta, Nizozemska, Švedska in Slovenija v letu 2010 niso poročale o nobenem primeru nepravilnosti na tem področju, kar vzbuja dvom o pravilnosti uporabe sistema IMS; izraža zaskrbljenost nad nizko stopnjo izterjave na Madžarskem, v Češki republiki in Sloveniji (približno 20 % ali manj); poziva Komisijo, naj ukrepa in razišče razloge ter v poročilu o zaščiti finančnih interesov EU za naslednje leto Evropski parlament obvesti o doseženem napredku;

| 42. | poudarja, da je, kot kažejo podatki iz poročila o zaščiti finančnih interesov Evropske unije za leto 2010, iz analize kategorij nepravilnosti, ki so najpogosteje sporočene, razvidno, da se nepravilnosti najpogosteje ugotovijo v izvedbeni fazi projektnega cikla, finančni učinek pa je največji v fazi izbora in oddaje naročil; poudarja, da bi bilo z uporabo preglednega, jasnega in prožnega sistema javnih naročil, dejavnejšo uporabo elektronskega sistema javnih naročil in določitvijo splošnih načel za oddajo javnih naročil na ravni EU mogoče zagotoviti učinkovitejšo uporabo sredstev držav članic in EU; pričakuje, da bo Komisija učinkovito izvedla reformo sistema javnih naročil; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je, kot kažejo podatki iz poročila o zaščiti finančnih interesov Evropske unije za leto 2010, iz analize kategorij nepravilnosti, ki so najpogosteje sporočene, razvidno, da se nepravilnosti najpogosteje ugotovijo v izvedbeni fazi projektnega cikla, finančni učinek pa je največji v fazi izbora in oddaje naročil; poudarja, da bi bilo z uporabo preglednega, jasnega in prožnega sistema javnih naročil, dejavnejšo uporabo elektronskega sistema javnih naročil in določitvijo splošnih načel za oddajo javnih naročil na ravni EU mogoče zagotoviti učinkovitejšo uporabo sredstev držav članic in EU; pričakuje, da bo Komisija učinkovito izvedla reformo sistema javnih naročil;

Predpristopna sredstva

| 43. | izraža zaskrbljenost nad tem, da so za predpristopna sredstva značilne najnižje stopnje izterjave na področju odhodkov: leta 2010 je ta stopnja dosegla komaj 10 % v primerjavi s 27 % leta 2009; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja izterjave za obdobje 2002–2006 še vedno nizka (okoli 30-odstotna), zlasti v Bolgariji, Turčiji, Litvi in Latviji, in poziva Komisijo, naj z ustreznimi ukrepi zagotovi, da bodo države upravičenke pojasnile razloge za nizke stopnje izterjave, izboljšale svojo učinkovitost in dopolnile manjkajoče podatke o dokončanih postopkih izterjave; |
| --- | --- |

43.

izraža zaskrbljenost nad tem, da so za predpristopna sredstva značilne najnižje stopnje izterjave na področju odhodkov: leta 2010 je ta stopnja dosegla komaj 10 % v primerjavi s 27 % leta 2009; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja izterjave za obdobje 2002–2006 še vedno nizka (okoli 30-odstotna), zlasti v Bolgariji, Turčiji, Litvi in Latviji, in poziva Komisijo, naj z ustreznimi ukrepi zagotovi, da bodo države upravičenke pojasnile razloge za nizke stopnje izterjave, izboljšale svojo učinkovitost in dopolnile manjkajoče podatke o dokončanih postopkih izterjave;

| 44. | ugotavlja, da je, tako kot leta 2009, največ nepravilnosti in primerov goljufije povezanih z uporabo sredstev iz sklada posebnega pristopnega programa za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD) v Romuniji in Bolgariji; pozdravlja dejstvo, da je Bolgarija dosegla velik napredek pri krepitvi nacionalnih nadzornih sistemov, kar se kaže v tem, da so v letu 2010 velik del primerov nepravilnosti in suma goljufije odkrili domači ali nacionalni nadzorniki in inšpektorji, ne pa zunanji; izraža obžalovanje, da se v Romuniji večina nepravilnosti in primerov suma goljufije še vedno odkrije na podlagi inšpekcijskih pregledov, ki jih izvedejo službe EU ali ki se izvedejo na njihovo zahtevo; poziva Komisijo, naj za izboljšanje stanja tesno sodeluje z romunskimi organi; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da je, tako kot leta 2009, največ nepravilnosti in primerov goljufije povezanih z uporabo sredstev iz sklada posebnega pristopnega programa za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD) v Romuniji in Bolgariji; pozdravlja dejstvo, da je Bolgarija dosegla velik napredek pri krepitvi nacionalnih nadzornih sistemov, kar se kaže v tem, da so v letu 2010 velik del primerov nepravilnosti in suma goljufije odkrili domači ali nacionalni nadzorniki in inšpektorji, ne pa zunanji; izraža obžalovanje, da se v Romuniji večina nepravilnosti in primerov suma goljufije še vedno odkrije na podlagi inšpekcijskih pregledov, ki jih izvedejo službe EU ali ki se izvedejo na njihovo zahtevo; poziva Komisijo, naj za izboljšanje stanja tesno sodeluje z romunskimi organi;

| 45. | pozdravlja cilj Komisije, da nove države upravičenke (Turčijo, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Črno goro) podpre pri njihovih prizadevanjih za uvedbo sistema upravljanja nepravilnosti (IMS); |
| --- | --- |

45.

pozdravlja cilj Komisije, da nove države upravičenke (Turčijo, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Črno goro) podpre pri njihovih prizadevanjih za uvedbo sistema upravljanja nepravilnosti (IMS);

Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

| 46. | ponovno poudarja, da je treba še naprej krepiti neodvisnost, učinkovitost in uspešnost Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF); |
| --- | --- |

46.

ponovno poudarja, da je treba še naprej krepiti neodvisnost, učinkovitost in uspešnost Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF);

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo učinkovito in pravočasno izvajanje priporočil urada OLAF, ki jih slednji izda po preučitvi primerov; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo učinkovito in pravočasno izvajanje priporočil urada OLAF, ki jih slednji izda po preučitvi primerov;

| 48. | meni, da bi države članice morale letno poročati o nadaljnjem poteku primerov, ki jih OLAF pošlje njihovim pravosodnim organom, tudi o kazenskih in denarnih sankcijah, predvidenih za te primere; |
| --- | --- |

48.

meni, da bi države članice morale letno poročati o nadaljnjem poteku primerov, ki jih OLAF pošlje njihovim pravosodnim organom, tudi o kazenskih in denarnih sankcijah, predvidenih za te primere;

Javna naročila, večja preglednost in boj proti korupciji

| 49. | poziva Komisijo, zadevne agencije Unije in države članice, naj ukrepajo in zagotovijo dovolj denarja za to, da sredstva EU ne bodo predmet korupcije, naj sprejmejo odvračilne kazni v primerih korupcije in goljufije, naj zaostrijo ukrepe za zaplembo premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji, kot so goljufija, utaja davkov in pranje denarja; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, zadevne agencije Unije in države članice, naj ukrepajo in zagotovijo dovolj denarja za to, da sredstva EU ne bodo predmet korupcije, naj sprejmejo odvračilne kazni v primerih korupcije in goljufije, naj zaostrijo ukrepe za zaplembo premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji, kot so goljufija, utaja davkov in pranje denarja;

| 50. | poudarja, da sporočilo Komisije z naslovom „Boj proti korupciji v EU“ iz leta 2011 ocenjuje, da se v EU zaradi korupcije letno izgubi 120 milijard EUR, kar povzroča finančno škodo, zmanjšuje sredstva javnih financ in spodkopava zaupanje v demokratične institucije; obenem poudarja, da resolucija Parlamenta o prizadevanjih EU za boj proti korupciji iz leta 2011 navaja, da korupcija vodi v zlorabo javnih sredstev na splošno in sredstev davkoplačevalcev EU ter izkrivljanje trga, in vzporedno z zgoraj navedeno izjavo poziva Komisijo in zadevne organe Unije, naj zagotovijo, da sredstva EU ne bodo predmet korupcije; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da sporočilo Komisije z naslovom „Boj proti korupciji v EU“ iz leta 2011 ocenjuje, da se v EU zaradi korupcije letno izgubi 120 milijard EUR, kar povzroča finančno škodo, zmanjšuje sredstva javnih financ in spodkopava zaupanje v demokratične institucije; obenem poudarja, da resolucija Parlamenta o prizadevanjih EU za boj proti korupciji iz leta 2011 navaja, da korupcija vodi v zlorabo javnih sredstev na splošno in sredstev davkoplačevalcev EU ter izkrivljanje trga, in vzporedno z zgoraj navedeno izjavo poziva Komisijo in zadevne organe Unije, naj zagotovijo, da sredstva EU ne bodo predmet korupcije;

| 51. | pozdravlja odločitev Evropskega parlamenta, da ustanovi posebni odbor za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja odločitev Evropskega parlamenta, da ustanovi posebni odbor za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja;

| 52. | pozdravlja dejstvo, da je Malta 20. januarja 2011 ratificirala Konvencijo o zaščiti finančnih interesov EU; izraža obžalovanje nad tem, da Češka republika te konvencije še ni ratificirala, in to državo članico poziva, naj to stanje čim prej popravi; prav tako poziva Estonijo, naj ratificira Protokol z dne 29. novembra 1996 o razlagi Konvencije s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja dejstvo, da je Malta 20. januarja 2011 ratificirala Konvencijo o zaščiti finančnih interesov EU; izraža obžalovanje nad tem, da Češka republika te konvencije še ni ratificirala, in to državo članico poziva, naj to stanje čim prej popravi; prav tako poziva Estonijo, naj ratificira Protokol z dne 29. novembra 1996 o razlagi Konvencije s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti;

| 53. | spominja, da je program Hercule II finančni instrument, ki ga upravlja Komisija (urad OLAF) na področju zaščite finančnih interesov EU in preprečevanja s tem povezanih kaznivih ravnanj, vključno s tihotapljenjem cigaret; ugotavlja, da je vmesna ocena programa Hercule II potrdila njegovo dodano vrednost; meni, da bi morali v okviru naslednika tega instrumenta, programa Hercule III, še naprej izboljševati tehnično opremo v državah članicah, financirati dostop do bistvenih podatkovnih zbirk za preiskave, ki jih opravljajo organi držav članic in urad OLAF, ter spodbujati boj proti tihotapljenju in ponarejanju cigaret v skladu z obstoječimi pravno zavezujočimi sporazumi s proizvajalci tobaka; |
| --- | --- |

53.

spominja, da je program Hercule II finančni instrument, ki ga upravlja Komisija (urad OLAF) na področju zaščite finančnih interesov EU in preprečevanja s tem povezanih kaznivih ravnanj, vključno s tihotapljenjem cigaret; ugotavlja, da je vmesna ocena programa Hercule II potrdila njegovo dodano vrednost; meni, da bi morali v okviru naslednika tega instrumenta, programa Hercule III, še naprej izboljševati tehnično opremo v državah članicah, financirati dostop do bistvenih podatkovnih zbirk za preiskave, ki jih opravljajo organi držav članic in urad OLAF, ter spodbujati boj proti tihotapljenju in ponarejanju cigaret v skladu z obstoječimi pravno zavezujočimi sporazumi s proizvajalci tobaka;

| 54. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo, izvajajo in v rednih presledkih ocenjujejo enotne sisteme javnega naročanja, preprečujejo goljufije in korupcijo ter opredelijo in izvajajo jasne pogoje za sodelovanje pri javnih naročilih in merila, na podlagi katerih se sprejemajo odločitve o javnih naročilih, prav tako pa jih poziva, naj sprejmejo in izvajajo sisteme za revizijo odločitev o javnih naročilih na nacionalni ravni, naj zagotovijo preglednosti in odgovornost v javnih financah ter naj sprejmejo in izvajajo sisteme za obvladovanje tveganja in notranji nadzor; |
| --- | --- |

54.

ponovno poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo, izvajajo in v rednih presledkih ocenjujejo enotne sisteme javnega naročanja, preprečujejo goljufije in korupcijo ter opredelijo in izvajajo jasne pogoje za sodelovanje pri javnih naročilih in merila, na podlagi katerih se sprejemajo odločitve o javnih naročilih, prav tako pa jih poziva, naj sprejmejo in izvajajo sisteme za revizijo odločitev o javnih naročilih na nacionalni ravni, naj zagotovijo preglednosti in odgovornost v javnih financah ter naj sprejmejo in izvajajo sisteme za obvladovanje tveganja in notranji nadzor;

| 55. | pozdravlja objavo zelene knjige Komisije o modernizaciji politike EU na področju javnih naročil z naslovom „Za učinkovitejši evropski trg javnih naročil“ januarja 2011; ugotavlja, da je bilo konec junija 2011 sprejeto ocenjevalno poročilo tega posvetovanja in da je Komisija decembra 2011 sprejela svoje predloge o reformi pravil EU na področju javnih naročil (direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES); |
| --- | --- |

55.

pozdravlja objavo zelene knjige Komisije o modernizaciji politike EU na področju javnih naročil z naslovom „Za učinkovitejši evropski trg javnih naročil“ januarja 2011; ugotavlja, da je bilo konec junija 2011 sprejeto ocenjevalno poročilo tega posvetovanja in da je Komisija decembra 2011 sprejela svoje predloge o reformi pravil EU na področju javnih naročil (direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES);

Nadaljnji ukrepi

| 56. | poziva Komisijo, naj Parlamentu sporoči, katere druge kazalnike, vire ali postopke lahko uporabi, poleg informacij, ki jih zagotovijo prijavitelji nepravilnosti ali informanti, da ugotovi, na katerih področjih financiranja ali prihodkov EU so prisotne večje stopnje goljufij; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj Parlamentu sporoči, katere druge kazalnike, vire ali postopke lahko uporabi, poleg informacij, ki jih zagotovijo prijavitelji nepravilnosti ali informanti, da ugotovi, na katerih področjih financiranja ali prihodkov EU so prisotne večje stopnje goljufij;

| 57. | poziva Komisijo, naj ščiti in spodbuja raziskovalno in neodvisno novinarstvo, ki je temeljni dejavnik v boju proti kriminalu, goljufijam in korupciji v škodo evropskih sredstev; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj ščiti in spodbuja raziskovalno in neodvisno novinarstvo, ki je temeljni dejavnik v boju proti kriminalu, goljufijam in korupciji v škodo evropskih sredstev;

| 58. | poziva Komisijo, naj oceni, ali preiskovani primeri goljufije, ki so jih prijavili prijavitelji nepravilnosti ali informanti, ustrezajo področjem, kjer se na osnovi neodvisnih meril ali kazalnikov ocenjuje, da obstaja možnost visoke stopnje goljufij; v nasprotnem primeru naj oceni druge postopke za začetek preiskav na področjih, kjer se primeri suma goljufije prikrivajo v skladu z „zakoni o zamolčanju kaznivih dejanj“, ki preprečujejo razkrivanje informacij prek prijaviteljev nepravilnosti in informantov; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj oceni, ali preiskovani primeri goljufije, ki so jih prijavili prijavitelji nepravilnosti ali informanti, ustrezajo področjem, kjer se na osnovi neodvisnih meril ali kazalnikov ocenjuje, da obstaja možnost visoke stopnje goljufij; v nasprotnem primeru naj oceni druge postopke za začetek preiskav na področjih, kjer se primeri suma goljufije prikrivajo v skladu z „zakoni o zamolčanju kaznivih dejanj“, ki preprečujejo razkrivanje informacij prek prijaviteljev nepravilnosti in informantov;

| 59. | glede na situacijo, ki se ponavlja že leta, tj. da države članice podatkov ne posredujejo pravočasno ali da slednji niso natančni in ne omogočajo primerjave, zaradi česar ni mogoče objektivno oceniti pravega obsega goljufij v državah članicah, Evropski parlament, Komisija in OLAF pa ne morejo izvajati svojih funkcij, kar zadeva oceno stanja in predložitev predlogov, poudarja, da takšnega stanja ne smemo dopuščati, ter poziva Komisijo, naj prevzame polno odgovornost za povračilo zneskov, ki so jih države članice neupravičeno izplačale, zbere enotne primerljive podatke in vzpostavi načela poročanja za vse države članice; |
| --- | --- |

59.

glede na situacijo, ki se ponavlja že leta, tj. da države članice podatkov ne posredujejo pravočasno ali da slednji niso natančni in ne omogočajo primerjave, zaradi česar ni mogoče objektivno oceniti pravega obsega goljufij v državah članicah, Evropski parlament, Komisija in OLAF pa ne morejo izvajati svojih funkcij, kar zadeva oceno stanja in predložitev predlogov, poudarja, da takšnega stanja ne smemo dopuščati, ter poziva Komisijo, naj prevzame polno odgovornost za povračilo zneskov, ki so jih države članice neupravičeno izplačale, zbere enotne primerljive podatke in vzpostavi načela poročanja za vse države članice;

*

* *

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu računskemu sodišču, nadzornemu odboru urada OLAF in uradu OLAF. |
| --- | --- |

60.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu računskemu sodišču, nadzornemu odboru urada OLAF in uradu OLAF.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-commission/2010_en.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-olaf/rep_olaf_2010_en.pdf

(3)  UL C 326, 10.11.2011, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0388.

(5)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 62.

(6)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(7)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0142.

(9)  Size and Development of the Shadow Economy of 31 European and 5 other OECD Countries from 2003 to 2011 (Velikost in razvoj sive ekonomije 31 evropskih in 5 drugih držav OECD med letoma 2003 in 2011) avtorja Friedricha Schneiderja na spletnem naslovu http://www.econ.jku.at/members/Schneider/files/publications/2011/ShadEcon31.pdf

(10)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Evropska digitalna agenda, (COM(2010)0245).

(11)  The Shadow Economy in Europe, 2010: Using Electronic Payment Systems to Combat the Shadow Economy (Siva ekonomija v Evropi, 2010: boj proti sivi ekonomiji z uporabo elektronskih plačilnih sistemov)/Friedrich Schneider, A.T.

(12)  Na osnovi tega pravila lahko Komisija iz proračunov držav članic izterja 50 % nepravilnih plačil, ki niso bila izterjana v obdobju štirih ali, v primeru sodnih postopkov v zvezi z izterjavo plačil, osmih let. S tem pravilom se zagotovi pospešena izterjava neupravičeno izplačanih sredstev.

(13)  Study to quantify and analyse the VAT gap in the EU-25 (Študija o velikosti primanjkljaja DDV in njegovi analizi v EU-25), ki jo je v imenu Komisije opravilo podjetje Reckon LLP.

(14)  Razlika med dejanskimi prejemki iz DDV in teoretičnimi prejemki, ki bi jih države članice morale dobiti na podlagi obsega svojega gospodarstva.

(15)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 13/2011 „Ali se s kontrolo carinskega postopka 42 preprečujejo in ugotovijo utaje DDV?“.

(16)  Postopek, ki ga uvozniki uporabljajo za pridobitev oprostitve plačila DDV, kadar bo uvoženo blago prepeljano v drugo državo članico, in po katerem se DDV plača v namembni državi članici.

(17)  Od katerih je 1 800 milijonov EUR izgub nastalo v sedmih izbranih državah članicah, 400 milijonov pa v 21 državah članicah, v katere je bilo namenjeno uvoženo blago iz vzorca.

---

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/17

---

Četrtek, 10. maj 2012Pravo, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II)

P7_TA(2012)0200

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 s priporočili Komisiji o spremembi Uredbe (ES) št. 864/2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II) (2009/2170(INI))

2013/C 261 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (c) odstavka 2 tega člena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (c) odstavka 2 tega člena,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 10 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) ter členov 7 in 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 10 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) ter členov 7 in 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju bližajočega se pristopa Unije k tej konvenciji v skladu s členom 6(2) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bližajočega se pristopa Unije k tej konvenciji v skladu s členom 6(2) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1), zlasti njenih členov 2 in 5(3), ter predloga za prenovitev te uredbe (COM(2010)0748), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1), zlasti njenih členov 2 in 5(3), ter predloga za prenovitev te uredbe (COM(2010)0748),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 7. marca 1995 v zadevi C-68/93 Shevill [1995] ECR I-415, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 7. marca 1995 v zadevi C-68/93 Shevill [1995] ECR I-415,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 25. oktobra 2011 v združenih zadevah C-509/09 in C-161/10 eDate Advertising GmbH
   (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 25. oktobra 2011 v združenih zadevah C-509/09 in C-161/10 eDate Advertising GmbH
   (2),

| — | ob upoštevanju sklepnih predlogov generalnega pravobranilca Mancinija v zadevi 352/85 Bond van Adverteerders in drugi proti Nizozemski [1988] ZOdl 2085, sodbe v zadevi C-260/89 Elliniki Radiofonia Tileorasi (ERT-AE) [1991] ZOdl I-2925, sodbe in sklepnih predlogov generalnega pravobranilca Van Gervna v zadevi C-159/90 Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd [1991] ZOdl I-4685 in sklepnih predlogov generalnega pravobranilca Jacobsa v zadevi C-168/91 Christos Konstantinidis [1993] ZOdl I-1191, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih predlogov generalnega pravobranilca Mancinija v zadevi 352/85 Bond van Adverteerders in drugi proti Nizozemski [1988] ZOdl 2085, sodbe v zadevi C-260/89 Elliniki Radiofonia Tileorasi (ERT-AE) [1991] ZOdl I-2925, sodbe in sklepnih predlogov generalnega pravobranilca Van Gervna v zadevi C-159/90 Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd [1991] ZOdl I-4685 in sklepnih predlogov generalnega pravobranilca Jacobsa v zadevi C-168/91 Christos Konstantinidis [1993] ZOdl I-1191,

| — | ob upoštevanju prvotnega predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (COM(2003)0427), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvotnega predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (COM(2003)0427),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 6. julija 2005 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporabi za nepogodbene obveznosti („Rim II“) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 6. julija 2005 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporabi za nepogodbene obveznosti („Rim II“) (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II) (4) („uredba Rim II“), zlasti člena 30(2) Uredbe (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II) (4) („uredba Rim II“), zlasti člena 30(2) Uredbe (5),

| — | ob upoštevanju primerjalne študije, ki jo je naročila Komisija, o razmerah v 27 državah članicah glede prava, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti, ki izhajajo iz kršitev zasebnosti in osebnostnih pravic (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju primerjalne študije, ki jo je naročila Komisija, o razmerah v 27 državah članicah glede prava, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti, ki izhajajo iz kršitev zasebnosti in osebnostnih pravic (6),

| — | ob upoštevanju domnevnega pojava izbire najugodnejše države za vložitev tožbe zaradi razžalitve dobrega imena in časti (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju domnevnega pojava izbire najugodnejše države za vložitev tožbe zaradi razžalitve dobrega imena in časti (7),

| — | ob upoštevanju osnutka zakona Združenega kraljestva o obrekovanju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka zakona Združenega kraljestva o obrekovanju (8),

| — | ob upoštevanju javne predstavitve, ki je potekala 28. januarja 2010 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne predstavitve, ki je potekala 28. januarja 2010 (9),

| — | ob upoštevanju delovnih dokumentov, ki ju je pripravila poročevalka Odbora za pravne zadeve, in širokega razpona strokovnih objav na tem področju (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnih dokumentov, ki ju je pripravila poročevalka Odbora za pravne zadeve, in širokega razpona strokovnih objav na tem področju (10),

| — | ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0152/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0152/2012),

| A. | ker je Sodišče Evropske unije po izreku sodbe v zadevi Shevill v zadevi eDate Advertising razsodilo, da je treba člen 5(3) Uredbe (ES) št. 44/2001 razlagati tako, da lahko v primeru zatrjevane kršitve osebnostnih pravic z objavo vsebine na spletnem mestu oseba, ki meni, da je oškodovana, vloži tožbo zaradi ugotovitve odgovornosti glede celotne škode bodisi pri sodiščih države članice, v kateri ima objavitelj te vsebine sedež, bodisi pri sodiščih države članice, v kateri je težišče njegovih interesov. Ta oseba lahko namesto tožbe zaradi ugotovitve odgovornosti glede celotne škode vloži tudi tožbo pri sodiščih vsake države članice, na ozemlju katere je ali je bila na spletu objavljena vsebina dostopna. Ta sodišča so pristojna za odločanje zgolj glede škode, storjene na ozemlju države članice sodišča, ki odloča; |
| --- | --- |

A.

ker je Sodišče Evropske unije po izreku sodbe v zadevi Shevill v zadevi eDate Advertising razsodilo, da je treba člen 5(3) Uredbe (ES) št. 44/2001 razlagati tako, da lahko v primeru zatrjevane kršitve osebnostnih pravic z objavo vsebine na spletnem mestu oseba, ki meni, da je oškodovana, vloži tožbo zaradi ugotovitve odgovornosti glede celotne škode bodisi pri sodiščih države članice, v kateri ima objavitelj te vsebine sedež, bodisi pri sodiščih države članice, v kateri je težišče njegovih interesov. Ta oseba lahko namesto tožbe zaradi ugotovitve odgovornosti glede celotne škode vloži tudi tožbo pri sodiščih vsake države članice, na ozemlju katere je ali je bila na spletu objavljena vsebina dostopna. Ta sodišča so pristojna za odločanje zgolj glede škode, storjene na ozemlju države članice sodišča, ki odloča;

| B. | ker uredba Rim II ne vsebuje določbe, ki bi določala pravo, ki se uporablja pri kršitvah zasebnosti in osebnostnih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker uredba Rim II ne vsebuje določbe, ki bi določala pravo, ki se uporablja pri kršitvah zasebnosti in osebnostnih pravic;

| C. | ker je obravnavanje ustreznega pravila zaznamovala polemika v zvezi z izbiro najugodnejše države za vložitev tožbe zaradi razžalitve dobrega imena in časti, tj. o vrsti izbiranja najugodnejšega sodišča (t. i. forum shopping), pri katerem se tožeča stranka odloči za vložitev tožbe zaradi ugotovitve obrekovanja pri sodišču, ki bi najverjetneje razsodilo njej v prid, kar običajno pomeni pri sodiščih Anglije in Walesa, ki štejejo za „najbolj tožeči stranki prijazna sodišča na svetu“; ker pa ta zadeva ni pomembna le za Združeno kraljestvo, ampak tudi druge jurisdikcije; |
| --- | --- |

C.

ker je obravnavanje ustreznega pravila zaznamovala polemika v zvezi z izbiro najugodnejše države za vložitev tožbe zaradi razžalitve dobrega imena in časti, tj. o vrsti izbiranja najugodnejšega sodišča (t. i. forum shopping), pri katerem se tožeča stranka odloči za vložitev tožbe zaradi ugotovitve obrekovanja pri sodišču, ki bi najverjetneje razsodilo njej v prid, kar običajno pomeni pri sodiščih Anglije in Walesa, ki štejejo za „najbolj tožeči stranki prijazna sodišča na svetu“; ker pa ta zadeva ni pomembna le za Združeno kraljestvo, ampak tudi druge jurisdikcije;

| D. | ker visoki stroški pravdanja na takem sodišču in potencialna visoka raven odškodnin, ki jih lahko dosodi tako sodišče, domnevno negativno vplivajo na svobodo izražanja; če so pravni stroški visoki, utegnejo biti namreč objavitelji prisiljeni pristati na poravnavo, tudi če menijo, da imajo dobro obrambo; |
| --- | --- |

D.

ker visoki stroški pravdanja na takem sodišču in potencialna visoka raven odškodnin, ki jih lahko dosodi tako sodišče, domnevno negativno vplivajo na svobodo izražanja; če so pravni stroški visoki, utegnejo biti namreč objavitelji prisiljeni pristati na poravnavo, tudi če menijo, da imajo dobro obrambo;

| E. | ker osnutek zakona o obrekovanju, ki ga obravnava parlament Združenega kraljestva, obeta, da bo bistveno prispeval k odpravi domnevnega negativnega vpliva na objavitelje, vendar verjetno ne bo rešil težkega vprašanja visokih pravnih stroškov; |
| --- | --- |

E.

ker osnutek zakona o obrekovanju, ki ga obravnava parlament Združenega kraljestva, obeta, da bo bistveno prispeval k odpravi domnevnega negativnega vpliva na objavitelje, vendar verjetno ne bo rešil težkega vprašanja visokih pravnih stroškov;

| F. | ker je internet prispeval dodaten zaplet v smislu virtualne univerzalne dostopnosti, ki nastopa v kombinaciji s trajnostjo zapisov ter pojavom blogov in anonimnih zapisov; |
| --- | --- |

F.

ker je internet prispeval dodaten zaplet v smislu virtualne univerzalne dostopnosti, ki nastopa v kombinaciji s trajnostjo zapisov ter pojavom blogov in anonimnih zapisov;

| G. | ker je svoboda tiska in medijev zaščitni znak demokratične družbe; |
| --- | --- |

G.

ker je svoboda tiska in medijev zaščitni znak demokratične družbe;

| H. | ker je treba pri zlorabi te svobode, zlasti v škodo zasebnemu življenju in ugledu ljudi, zagotoviti pravna sredstva (11); ker bi morala vsaka država članica zagotoviti obstoj takih pravnih sredstev in njihovo učinkovitost v primeru kršitev takih pravic; ker bi si morale države članice prizadevati, da previsoki pravni stroški tožečim strankam v praksi ne bi preprečili dostopa do pravnega varstva; ker so lahko stroški sodnega postopka pogubni tudi za medije; |
| --- | --- |

H.

ker je treba pri zlorabi te svobode, zlasti v škodo zasebnemu življenju in ugledu ljudi, zagotoviti pravna sredstva (11); ker bi morala vsaka država članica zagotoviti obstoj takih pravnih sredstev in njihovo učinkovitost v primeru kršitev takih pravic; ker bi si morale države članice prizadevati, da previsoki pravni stroški tožečim strankam v praksi ne bi preprečili dostopa do pravnega varstva; ker so lahko stroški sodnega postopka pogubni tudi za medije;

| I. | ker mora vsaka posamezna država vzpostaviti ustrezno ravnovesje med pravico do spoštovanja zasebnega življenja, ki jo zagotavlja člen 8 EKČP, in svobodo izražanja, ki jo zagotavlja člen 10 EKČP; |
| --- | --- |

I.

ker mora vsaka posamezna država vzpostaviti ustrezno ravnovesje med pravico do spoštovanja zasebnega življenja, ki jo zagotavlja člen 8 EKČP, in svobodo izražanja, ki jo zagotavlja člen 10 EKČP;

| J. | ker bo Unija, ne glede na zgoraj omenjeno, s pristopom k EKČP morda morala sčasoma določiti skupno merilo v čezmejnih zadevah, povezanih s svobodo dobave blaga in storitev, in sicer na podlagi „dialektičnega razvoja“, h kateremu stremi generalni pravobranilec Mancini v zadevi Bond van Adverteerders (pri čemer je treba upoštevati tudi sodbi v zadevah Elliniki Radiofonia Tileorasi in Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd ter sklepne predloge generalnega pravobranilca Jacobsa k sodbi v zadevi Christos Konstantinidis); v zadevi Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd
   (12) je generalni pravobranilec Van Gerven predlagal, da bi moralo „nacionalno pravilo, ki mora, da bi se dokazala njegova združljivost s pravom [Unije], temeljiti na pravnih konceptih, kot so nujne zahteve javnega interesa ali javnega reda, (...) soditi na področje uporabe prava [Unije]“; to utemeljuje s predpostavko, da čeprav imajo države članice določeno diskrecijsko pravico do določitve konceptov javnega interesa ali javnega reda, področje uporabe teh konceptov v primeru ukrepov, ki sodijo na področje uporabe prava Unije, kljub temu nadzoruje Unija, prav tako pa morajo biti ti koncepti „utemeljeni in omejeni na enoten način za celotno Unijo in v skladu s pravom [Unije], upoštevati pa morajo tudi splošna načela v zvezi s temeljnimi pravicami in svoboščinami“; |
| --- | --- |

J.

ker bo Unija, ne glede na zgoraj omenjeno, s pristopom k EKČP morda morala sčasoma določiti skupno merilo v čezmejnih zadevah, povezanih s svobodo dobave blaga in storitev, in sicer na podlagi „dialektičnega razvoja“, h kateremu stremi generalni pravobranilec Mancini v zadevi Bond van Adverteerders (pri čemer je treba upoštevati tudi sodbi v zadevah Elliniki Radiofonia Tileorasi in Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd ter sklepne predloge generalnega pravobranilca Jacobsa k sodbi v zadevi Christos Konstantinidis); v zadevi Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd
   (12) je generalni pravobranilec Van Gerven predlagal, da bi moralo „nacionalno pravilo, ki mora, da bi se dokazala njegova združljivost s pravom [Unije], temeljiti na pravnih konceptih, kot so nujne zahteve javnega interesa ali javnega reda, (...) soditi na področje uporabe prava [Unije]“; to utemeljuje s predpostavko, da čeprav imajo države članice določeno diskrecijsko pravico do določitve konceptov javnega interesa ali javnega reda, področje uporabe teh konceptov v primeru ukrepov, ki sodijo na področje uporabe prava Unije, kljub temu nadzoruje Unija, prav tako pa morajo biti ti koncepti „utemeljeni in omejeni na enoten način za celotno Unijo in v skladu s pravom [Unije], upoštevati pa morajo tudi splošna načela v zvezi s temeljnimi pravicami in svoboščinami“;

| K. | ker kljub temu ne bi bilo ustrezno sprejeti pravil mednarodnega zasebnega prava za določitev prava, ki se uporablja, ki so tako ali drugače popačena, da bi prednostno varovala eno pravico pred drugo, ali oblikovana tako, da omejujejo domet prava določene države članice, zlasti glede na obstoječo klavzulo o javnem redu/ordre public v členu 26 uredbe Rim II; ker je zato zlasti pomembno, da se v uredbi Bruselj I ohrani nadzor javnega reda; |
| --- | --- |

K.

ker kljub temu ne bi bilo ustrezno sprejeti pravil mednarodnega zasebnega prava za določitev prava, ki se uporablja, ki so tako ali drugače popačena, da bi prednostno varovala eno pravico pred drugo, ali oblikovana tako, da omejujejo domet prava določene države članice, zlasti glede na obstoječo klavzulo o javnem redu/ordre public v členu 26 uredbe Rim II; ker je zato zlasti pomembno, da se v uredbi Bruselj I ohrani nadzor javnega reda;

| L. | ker je treba za pravico do odgovora uporabljati merilo najtesnejše povezanosti, saj je treba tako podporo zagotoviti takoj in je začasne narave; ker mora določba, katere vrsta je določena v prilogi, zagotavljati tudi avtonomijo strank in možnost uporabe prava sodišča, če se tožeča stranka odloči za vložitev tožbe zaradi škode, povzročene v več kot eni državi članici, pri sodišču medija; |
| --- | --- |

L.

ker je treba za pravico do odgovora uporabljati merilo najtesnejše povezanosti, saj je treba tako podporo zagotoviti takoj in je začasne narave; ker mora določba, katere vrsta je določena v prilogi, zagotavljati tudi avtonomijo strank in možnost uporabe prava sodišča, če se tožeča stranka odloči za vložitev tožbe zaradi škode, povzročene v več kot eni državi članici, pri sodišču medija;

| M. | ker velja tudi, da mora Komisija, da bi spodbujala javne vrednote, kot so zmanjšanje pravdanja, spodbujanje dostopa do pravnega varstva, zagotavljanje pravilnega delovanja notranjega trga in vzpostavljanje ustreznega ravnovesja med svobodo izražanja in pravico do zasebnega življenja, izvesti obsežna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, vključno z novinarji, mediji ter odvetniki in sodniki s specifičnih področij, z namenom predlagati ustanovitev centra za prostovoljno reševanje čezmejnih sporov, ki izhajajo iz kršitev zasebnosti in osebnostnih pravic, vključno z obrekovanjem, na podlagi alternativnega reševanja sporov (ADR); ker bi bil tak pristop k reševanju tovrstnih sporov veliko bolj napreden in v koraku z 21. stoletjem ter bi pospeševal premik k sodobnejši pravosodni kulturi, prijazni do mediacije; |
| --- | --- |

M.

ker velja tudi, da mora Komisija, da bi spodbujala javne vrednote, kot so zmanjšanje pravdanja, spodbujanje dostopa do pravnega varstva, zagotavljanje pravilnega delovanja notranjega trga in vzpostavljanje ustreznega ravnovesja med svobodo izražanja in pravico do zasebnega življenja, izvesti obsežna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, vključno z novinarji, mediji ter odvetniki in sodniki s specifičnih področij, z namenom predlagati ustanovitev centra za prostovoljno reševanje čezmejnih sporov, ki izhajajo iz kršitev zasebnosti in osebnostnih pravic, vključno z obrekovanjem, na podlagi alternativnega reševanja sporov (ADR); ker bi bil tak pristop k reševanju tovrstnih sporov veliko bolj napreden in v koraku z 21. stoletjem ter bi pospeševal premik k sodobnejši pravosodni kulturi, prijazni do mediacije;

| N. | ker bi države članice lahko spodbujale in pospeševale uporabo prihodnjega centra za alternativno reševanje sporov, tudi z omogočanjem upoštevanja neuporabe centra pri naložitvi stroškov; |
| --- | --- |

N.

ker bi države članice lahko spodbujale in pospeševale uporabo prihodnjega centra za alternativno reševanje sporov, tudi z omogočanjem upoštevanja neuporabe centra pri naložitvi stroškov;

| O. | ker bi se center lahko nazadnje financiral iz lastnih sredstev; |
| --- | --- |

O.

ker bi se center lahko nazadnje financiral iz lastnih sredstev;

| 1. | poziva Komisijo, naj na podlagi točke (c) člena 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog, da bi se v uredbo Rim II vstavila določba, ki bi urejala pravo, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti, ki izhajajo iz kršitev zasebnosti in osebnostnih pravic, vključno z obrekovanjem, ob upoštevanju podrobnih priporočil, navedenih v prilogi; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj na podlagi točke (c) člena 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog, da bi se v uredbo Rim II vstavila določba, ki bi urejala pravo, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti, ki izhajajo iz kršitev zasebnosti in osebnostnih pravic, vključno z obrekovanjem, ob upoštevanju podrobnih priporočil, navedenih v prilogi;

| 2. | nadalje poziva Komisijo, naj na podlagi točke (d) člena 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog za ustanovitev centra za prostovoljno reševanje čezmejnih sporov, ki izhajajo iz kršitev zasebnosti in osebnostnih pravic, vključno z obrekovanjem, na podlagi alternativnega reševanja sporov (ADR); |
| --- | --- |

2.

nadalje poziva Komisijo, naj na podlagi točke (d) člena 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog za ustanovitev centra za prostovoljno reševanje čezmejnih sporov, ki izhajajo iz kršitev zasebnosti in osebnostnih pravic, vključno z obrekovanjem, na podlagi alternativnega reševanja sporov (ADR);

| 3. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

3.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti;

| 4. | meni, da zahtevani predlog ne bo imel finančnih posledic; |
| --- | --- |

4.

meni, da zahtevani predlog ne bo imel finančnih posledic;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji in Svetu.

---

(1)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

(2)  Še ni objavljena v Zbirki odločb sodne prakse.

(3)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 370.

(4)  UL L 199, 31.7.2007, str. 40.

(5)  Najpozneje do 31. decembra 2008 Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru študijo o razmerah na področju prava, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti, ki izhajajo iz kršitev zasebnosti in osebnostnih pravic, ob upoštevanju pravil o svobodi tiska in svobodi izražanja v medijih, ter kolizijskopravnih vprašanj v zvezi z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov.

(6)  JLS/2007/C4/028, končno poročilo.

(7)  Glej peto javno predavanje v spomin na Dame Ann Ebsworth, ki ga je imel 2. februarja 2010 Rt Hon Lord Hoffmann, in članek Trevor C. Hartley, „Libel Tourism“ and Conflict of Laws, ICLQ zvez. 59, str. 25, januar 2010.

(8)  Objavljen kot posvetovalni dokument na spletni strani http://www.justice.gov.uk/consultations/docs/draft-defamation-bill-consultation.pdf; glej tudi prvo poročilo skupnega odbora parlamenta Združenega kraljestva na spletni strani http://www.publications.parliament.uk/pa/jt201012/jtselect/jtdefam/203/20302.htm

(9)  Predstavitev v zvezi z osebnostnimi pravicami, zlasti v zvezi z obrekovanjem, v okviru mednarodnega zasebnega prava, zlasti uredbe Rim II. Za prispevke govornikov glej http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/eventsCom.do?page=2&product=CHE&language=EN&body=JURI

(10)  DT\820547EN.doc in DT\836983EN.doc.; glej zlasti publikacije iz julija 2010, objavljene na spletnem simpoziju Rim II in obrekovanje (Rome II and Defamation): http://conflictoflaws.net/2010/rome-ii-and-defamation-online-symposium, ki so jih pripravili Jan von Hein, profesor civilnega prava, mednarodnega zasebnega prava in primerjalnega prava na univerzi v Trierju, Nemčija (kateremu pripisuje poročevalka posebno zaslugo za predlog iz tega dokumenta) Trevor Hartley, zaslužni profesor na šoli London School of Economics, Andrew Dickinson, gostujoči profesor mednarodnega zasebnega prava na institutu British Institute of International and Comparative Law in gostujoči profesor na univerzi v Sydneyju, Olivera Boskovic, profesorica prava na univerzi v Orléansu, Bettina Heiderhoff, profesorica prava na univerzi v Hamburgu, Nerea Magallón, nekdanja profesorica prava na univerzi v Baskiji, ki sedaj poučuje mednarodno zasebno pravo v Santiagu de Compostela, Louis Perreau-Saussine, profesor prava na univerzi v Nancyju, in Angela Mills Wade, izvršna direktorica Evropske zveze založnikov. Glej tudi objavo Jan-Jaapa Kuipersa, Towards a European Approach in the Cross-Border Infringement of Personality Rights, German Law Journal št. 12, 1681-1706 (2011), na voljo na spletni strani http://www.germanlawjournal.com/index.php?pageID=11&artID=1379. Za EU in temeljne pravice glej Darcy S. Binder, The European Court of Justice and the Protection of Fundamental Rights in the European Community: New Developments and Future Possibilities in Expanding Fundamental Rights Review to Member State Action, Jean Monnet Working Paper No 4/95, na spletni strani http://centers.law.nyu.edu/jeanmonnet/papers/95/9504ind.html

(11)  Danes je ugled z EKČP zaščiten kot del zasebnega življenja (glej N. proti Švedski, št. 11366/85).

(12)  Odstavek 31.

---

Četrtek, 10. maj 2012PRILOGA K RESOLUCIJI

PODROBNA PRIPOROČILA GLEDE VSEBINE ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Evropski parlament meni, da bi bilo treba v Uredbo (ES) št. 864/2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II), vstaviti naslednjo uvodno izjavo 32a in člen 5a

Uvodna izjava 32a

Ta uredba ne preprečuje državam članicam, da uporabijo svoja ustavna pravila v zvezi s svobodo tiska in svobodo izražanja v medijih. Zlasti uporaba določb prava, določenega s to uredbo, ki bi povzročila znatno omejitev področja uporabe teh ustavnih pravil, bi lahko glede na okoliščine primera ali pravnega reda sodišča, ki mu je bil primer dodeljen, veljala za nasprotujočo si z javnem redom („ordre public“) pristojnega sodišča.

Člen 5a

Zasebnost in osebnostne pravice

1.   Pravo, ki se uporabi za nepogodbene obveznosti, ki izhajajo iz kršitev zasebnosti ali osebnostnih pravic, vključno z obrekovanjem, je pravo države, v kateri nastopi(-jo) ali bi lahko nastopil(-i) najbolj bistveni element(-i) izgube ali škode.

2.   Vendar pa je pravo, ki se uporablja, pravo države, v kateri ima tožena stranka običajno prebivališče, če ta oseba v razumnih okvirih ni mogla predvideti znatnih posledic njenega dejanja v državi, določeni v odstavku 1.

3.   Če kršitev izhaja iz objave tiskane publikacije ali oddaje, je država, v kateri nastopi(-jo) ali bi lahko nastopil(-i) najbolj bistveni dejavnik(-i) škode, država, kateri naj bi bila publikacija ali oddaja prvenstveno namenjena, oziroma, če to ni očitno, država, v kateri se izvaja uredniški nadzor, in pravo te države je pravo, ki se uporablja. Država, kateri je publikacija ali oddaja namenjena, se določi zlasti na podlagi jezika publikacije ali oddaje ali na podlagi obsega prodaje oziroma velikosti občinstva v tej državi ali na podlagi deleža celotne prodaje oziroma velikosti občinstva ali na podlagi kombinacije teh dejavnikov.

4.   Pravo, ki se uporablja za pravico do odgovora ali podobne ukrepe in za kakršne koli preventivne ukrepe ali sodne prepovedi zoper objavitelja ali predvajalca zaradi vsebine publikacije ali oddaje ali zaradi kršitve zasebnosti ali osebnostnih pravic pri obdelavi osebnih podatkov, je pravo države, v kateri ima objavitelj ali predvajalec ali oseba, ki obdeluje podatke, običajno prebivališče.

---

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/21

---

Četrtek, 10. maj 2012Trgovinska in naložbena strategija EU za južno Sredozemlje po arabski pomladi

P7_TA(2012)0201

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o trgovini za spremembe: trgovinska in naložbena strategija EU za južno Sredozemlje po arabski pomladi (2011/2113(INI))

2013/C 261 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Barcelonske deklaracije z dne 28. novembra 1995, s katero je bilo vzpostavljeno partnerstvo med Evropsko unijo in državami južnega Sredozemlja, in delovnega programa, sprejetega na tej konferenci, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Barcelonske deklaracije z dne 28. novembra 1995, s katero je bilo vzpostavljeno partnerstvo med Evropsko unijo in državami južnega Sredozemlja, in delovnega programa, sprejetega na tej konferenci,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2005 o ponovni oceni barcelonskega procesa (1) in resolucije z dne 25. novembra 2009 o evro-sredozemskem gospodarskem in trgovinskem partnerstvu ob bližajoči se osmi ministrski konferenci o trgovini Euromed (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2005 o ponovni oceni barcelonskega procesa (1) in resolucije z dne 25. novembra 2009 o evro-sredozemskem gospodarskem in trgovinskem partnerstvu ob bližajoči se osmi ministrski konferenci o trgovini Euromed (2),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in visoke predstavnice Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. marca 2011 o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (COM(2011)0200.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in visoke predstavnice Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. marca 2011 o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (COM(2011)0200.),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in visoke predstavnice Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. maja 2011 z naslovom Nov odziv na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in visoke predstavnice Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. maja 2011 z naslovom Nov odziv na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 24. maja 2011 o dialogu o migracijah, mobilnosti in varnosti z državami južnega Sredozemlja (COM(2011)0292), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 24. maja 2011 o dialogu o migracijah, mobilnosti in varnosti z državami južnega Sredozemlja (COM(2011)0292),

| — | ob upoštevanju evro-sredozemskega časovnega načrta za trgovino do leta 2010 in po njem, kakor je bil sprejet na osmi ministrski konferenci Unije za Sredozemlje o trgovini leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evro-sredozemskega časovnega načrta za trgovino do leta 2010 in po njem, kakor je bil sprejet na osmi ministrski konferenci Unije za Sredozemlje o trgovini leta 2009,

| — | ob upoštevanju sklepov evro-sredozemskih ministrskih konferenc in sektorskih ministrskih konferenc, ki so se odvijale od začetka barcelonskega procesa naprej, še zlasti sklepov 9. ministrske konference Unije za Sredozemlje o trgovini z dne 11. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov evro-sredozemskih ministrskih konferenc in sektorskih ministrskih konferenc, ki so se odvijale od začetka barcelonskega procesa naprej, še zlasti sklepov 9. ministrske konference Unije za Sredozemlje o trgovini z dne 11. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju evro-sredozemskih pridružitvenih sporazumov med ES ter njenimi državami članicami na eni strani ter Tunizijo (3), Izraelom (4), Marokom (5), Jordanijo (6), Egiptom (7), Libanonom (8) in Alžirijo (9) na drugi strani ter začasnega evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med ES in Palestinsko osvobodilno organizacijo (v korist palestinskih oblasti) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evro-sredozemskih pridružitvenih sporazumov med ES ter njenimi državami članicami na eni strani ter Tunizijo (3), Izraelom (4), Marokom (5), Jordanijo (6), Egiptom (7), Libanonom (8) in Alžirijo (9) na drugi strani ter začasnega evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med ES in Palestinsko osvobodilno organizacijo (v korist palestinskih oblasti) (10),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1/95 Pridružitvenega sveta ES – Turčija z dne 22. decembra 1995 o izvajanju zaključne faze carinske unije (96/142/ES) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1/95 Pridružitvenega sveta ES – Turčija z dne 22. decembra 1995 o izvajanju zaključne faze carinske unije (96/142/ES) (11),

| — | ob upoštevanju sporazuma iz Agadirja o prosti trgovini, ki so ga 25. februarja 2004 podpisali Jordanija, Egipt, Tunizija in Maroko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz Agadirja o prosti trgovini, ki so ga 25. februarja 2004 podpisali Jordanija, Egipt, Tunizija in Maroko,

| — | ob upoštevanju presoje vpliva evro-sredozemskega območja prostotrgovinske izmenjave na trajnostni razvoj, ki jo je pripravil Inštitut za razvojno politiko in upravljanje Univerze v Manchestru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju presoje vpliva evro-sredozemskega območja prostotrgovinske izmenjave na trajnostni razvoj, ki jo je pripravil Inštitut za razvojno politiko in upravljanje Univerze v Manchestru,

| — | ob upoštevanju regionalnega strateškega dokumenta (2007–2013) in regionalnega okvirnega programa evro-sredozemskega partnerstva (2007–2013) in v njih navedenih ciljev (12) ter izvedbenega sklepa Komisije z dne 29. julija 2011 o drugem delu letnega akcijskega načrta 2011 za sredozemsko regijo, ki se financira na podlagi člena 19 08 01 01 splošnega proračuna Evropske unije (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalnega strateškega dokumenta (2007–2013) in regionalnega okvirnega programa evro-sredozemskega partnerstva (2007–2013) in v njih navedenih ciljev (12) ter izvedbenega sklepa Komisije z dne 29. julija 2011 o drugem delu letnega akcijskega načrta 2011 za sredozemsko regijo, ki se financira na podlagi člena 19 08 01 01 splošnega proračuna Evropske unije (13),

| — | ob upoštevanju dela, ki ga je opravil Sklad za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo, zlasti ministrskega srečanja dne 12. julija 2011 v Bruslju, in njegovega letnega poročila za leto 2010, objavljenega 8. avgusta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki ga je opravil Sklad za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo, zlasti ministrskega srečanja dne 12. julija 2011 v Bruslju, in njegovega letnega poročila za leto 2010, objavljenega 8. avgusta 2011,

| — | ob upoštevanju sklepa sveta guvernerjev Evropske banke za obnovo in razvoj z dne 5. oktobra 2011 o uporabi sredstev v državah južnega in vzhodnega Sredozemlja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa sveta guvernerjev Evropske banke za obnovo in razvoj z dne 5. oktobra 2011 o uporabi sredstev v državah južnega in vzhodnega Sredozemlja,

| — | ob upoštevanju dela, ki ga je opravila Parlamentarna skupščina Unije za Sredozemlje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki ga je opravila Parlamentarna skupščina Unije za Sredozemlje,

| — | ob upoštevanju dela, ki ga je opravila Unija za Sredozemlje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki ga je opravila Unija za Sredozemlje,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 14. decembra 2011 o odobritvi pogajalskih smernic za poglobljene in celovite sporazume o prosti trgovini za Egipt, Jordanijo, Maroko in Tunizijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 14. decembra 2011 o odobritvi pogajalskih smernic za poglobljene in celovite sporazume o prosti trgovini za Egipt, Jordanijo, Maroko in Tunizijo,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (14), z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – južna dimenzija (15) ter z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (14), z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – južna dimenzija (15) ter z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (16),

| — | ob upoštevanju vseh resolucij, ki jih je sprejel Parlament v okviru arabske pomladi, o svobodi veroizpovedi, prepričanja in vesti kot temeljnih in univerzalnih vrednot, bistvenih za demokratičen in gospodarski razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh resolucij, ki jih je sprejel Parlament v okviru arabske pomladi, o svobodi veroizpovedi, prepričanja in vesti kot temeljnih in univerzalnih vrednot, bistvenih za demokratičen in gospodarski razvoj,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0104/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0104/2012),

| A. | ker je arabska pomlad največja politična sprememba v sosednjih državah Evropske unije po padcu berlinskega zidu, ki je Uniji ponudila priložnost, da svojo zunanjo politiko in poslovne interese združi s svojimi temeljnimi vrednotami človekovih pravic, demokracije in svobodne družbe; ker mora Unija, v skladu s členom 8 Pogodbe o Evropski uniji, razvijati posebne odnose z državami v svojem sosedstvu, da ustvari območje blaginje in dobrega sosedstva, ki temelji na vrednotah Unije in za katero so značilni tesni in miroljubni odnosi na podlagi sodelovanja, saj bo le tako dosegla trajno stabilnost, varnost ter gospodarski razvoj in napredek Evrope; |
| --- | --- |

A.

ker je arabska pomlad največja politična sprememba v sosednjih državah Evropske unije po padcu berlinskega zidu, ki je Uniji ponudila priložnost, da svojo zunanjo politiko in poslovne interese združi s svojimi temeljnimi vrednotami človekovih pravic, demokracije in svobodne družbe; ker mora Unija, v skladu s členom 8 Pogodbe o Evropski uniji, razvijati posebne odnose z državami v svojem sosedstvu, da ustvari območje blaginje in dobrega sosedstva, ki temelji na vrednotah Unije in za katero so značilni tesni in miroljubni odnosi na podlagi sodelovanja, saj bo le tako dosegla trajno stabilnost, varnost ter gospodarski razvoj in napredek Evrope;

| B. | ker je Evropska unija izključno pristojna za trgovinsko in naložbeno politiko, kar ji zagotavlja možnost, da se učinkovito odziva na nemire in prispeva h gospodarskemu in družbenemu napredku v državah južnega Sredozemlja; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska unija izključno pristojna za trgovinsko in naložbeno politiko, kar ji zagotavlja možnost, da se učinkovito odziva na nemire in prispeva h gospodarskemu in družbenemu napredku v državah južnega Sredozemlja;

| C. | ker Lizbonska pogodba mednarodno trgovino opredeljuje kot enega od treh vidikov zunanjih ukrepov Evropske unije in zahteva skladnost z ostalimi politikami, kot so zunanje zadeve in mednarodni razvoj; ker je bila trgovina vedno trden steber sosedske politike, kar je bilo poudarjeno tudi v sporočilih Komisije Nov odziv na spremembe v sosedstvu ter Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja; |
| --- | --- |

C.

ker Lizbonska pogodba mednarodno trgovino opredeljuje kot enega od treh vidikov zunanjih ukrepov Evropske unije in zahteva skladnost z ostalimi politikami, kot so zunanje zadeve in mednarodni razvoj; ker je bila trgovina vedno trden steber sosedske politike, kar je bilo poudarjeno tudi v sporočilih Komisije Nov odziv na spremembe v sosedstvu ter Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja;

| D. | ker so pripadniki civilne družbe v državah južnega Sredozemlja mnenja, da bi morala biti Evropska unija bolj dejavna pri podpiranju političnih in gospodarskih sprememb v teh državah; |
| --- | --- |

D.

ker so pripadniki civilne družbe v državah južnega Sredozemlja mnenja, da bi morala biti Evropska unija bolj dejavna pri podpiranju političnih in gospodarskih sprememb v teh državah;

| E. | ker gospodarske in politične obnove po arabski pomladi ne nadzirajo regionalne institucije, ki bi imele podobno vlogo kot Svet Evrope in Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi v srednji in vzhodni Evropi ter v osrednji Aziji; |
| --- | --- |

E.

ker gospodarske in politične obnove po arabski pomladi ne nadzirajo regionalne institucije, ki bi imele podobno vlogo kot Svet Evrope in Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi v srednji in vzhodni Evropi ter v osrednji Aziji;

| F. | ker ne obstaja nikakršna posebna evro-sredozemska finančna institucija, čeprav bi izkušnje, ki jih je Evropska banka za obnovo in razvoj pridobila med tranzicijo v srednji in vzhodni Evropi v preteklih letih, tej instituciji morale omogočiti, da odigra pozitivno vlogo v državah južnega Sredozemlja; kljub temu z obžalovanjem ugotavlja, da številne države članice Evropske unije še niso ratificirale sprememb Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj, ki ji bodo omogočile celovito delovanje v sredozemski regiji; |
| --- | --- |

F.

ker ne obstaja nikakršna posebna evro-sredozemska finančna institucija, čeprav bi izkušnje, ki jih je Evropska banka za obnovo in razvoj pridobila med tranzicijo v srednji in vzhodni Evropi v preteklih letih, tej instituciji morale omogočiti, da odigra pozitivno vlogo v državah južnega Sredozemlja; kljub temu z obžalovanjem ugotavlja, da številne države članice Evropske unije še niso ratificirale sprememb Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj, ki ji bodo omogočile celovito delovanje v sredozemski regiji;

| G. | ker so gospodarstvo držav južnega Sredozemlja do sedaj vodili nedemokratični voditelji v korist majhnega števila ljudi, pri tem pa so pogosto zanemarjali potrebe najranljivejših; ker dejstvo, da so bili do sedaj številni diktatorji odstavljeni, nudi nove priložnosti za odpiranje gospodarstev v tej regiji in za vzpostavitev pravega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

G.

ker so gospodarstvo držav južnega Sredozemlja do sedaj vodili nedemokratični voditelji v korist majhnega števila ljudi, pri tem pa so pogosto zanemarjali potrebe najranljivejših; ker dejstvo, da so bili do sedaj številni diktatorji odstavljeni, nudi nove priložnosti za odpiranje gospodarstev v tej regiji in za vzpostavitev pravega tržnega gospodarstva;

| H. | ker je Evropska unija že sklenila sporazum o carinski uniji s Turčijo in sporazume o prosti trgovini z državami južnega Sredozemlja, z izjemo Sirije, ki končnega svežnja, o katerem se je pogajala z Unijo, še ni podpisala, in Libije, kjer so bila februarja 2011 po izbruhu državljanske vojne pogajanja začasno prekinjena; |
| --- | --- |

H.

ker je Evropska unija že sklenila sporazum o carinski uniji s Turčijo in sporazume o prosti trgovini z državami južnega Sredozemlja, z izjemo Sirije, ki končnega svežnja, o katerem se je pogajala z Unijo, še ni podpisala, in Libije, kjer so bila februarja 2011 po izbruhu državljanske vojne pogajanja začasno prekinjena;

| I. | ker članstvo v Svetovni trgovinski organizaciji ni pogoj za sodelovanje v trgovinskih pogajanjih, kot dokazujejo trgovinske določbe iz pridružitvenih sporazumov, sklenjenih z Libanonom in Alžirijo, začasni sporazum s palestinskimi ozemlji, začasno prekinjena pogajanja z Libijo in neratificirani sporazum s Sirijo; |
| --- | --- |

I.

ker članstvo v Svetovni trgovinski organizaciji ni pogoj za sodelovanje v trgovinskih pogajanjih, kot dokazujejo trgovinske določbe iz pridružitvenih sporazumov, sklenjenih z Libanonom in Alžirijo, začasni sporazum s palestinskimi ozemlji, začasno prekinjena pogajanja z Libijo in neratificirani sporazum s Sirijo;

| J. | ker evro-sredozemsko območje proste trgovine, ki predstavlja najambicioznejši gospodarski projekt, ki naj bi izšel iz barcelonske deklaracije, do ciljnega leta 2010 ni bilo uresničeno zaradi konfliktov v regiji in pomanjkanja sodelovanja znotraj regije (jug–jug); |
| --- | --- |

J.

ker evro-sredozemsko območje proste trgovine, ki predstavlja najambicioznejši gospodarski projekt, ki naj bi izšel iz barcelonske deklaracije, do ciljnega leta 2010 ni bilo uresničeno zaradi konfliktov v regiji in pomanjkanja sodelovanja znotraj regije (jug–jug);

| K. | ker je gospodarska kriza, ki se je začela leta 2008, neposredno vplivala na glavne gonilne sile gospodarstva v državah južnega Sredozemlja, družbeni in politični pretresi med arabsko pomladjo v Tuniziji, Egiptu, Siriji in Libiji pa so še dodatno okrepili gospodarsko recesijo v teh državah; ker vse države južnega Sredozemlja arabske pomladi niso izkusile na enak način, saj so v nekaterih državah še vedno na oblasti stari režimi, medtem ko se v drugih neprekinjeno odvijajo družbeni nemiri, kar še dodatno slabi njihovo gospodarstvo; |
| --- | --- |

K.

ker je gospodarska kriza, ki se je začela leta 2008, neposredno vplivala na glavne gonilne sile gospodarstva v državah južnega Sredozemlja, družbeni in politični pretresi med arabsko pomladjo v Tuniziji, Egiptu, Siriji in Libiji pa so še dodatno okrepili gospodarsko recesijo v teh državah; ker vse države južnega Sredozemlja arabske pomladi niso izkusile na enak način, saj so v nekaterih državah še vedno na oblasti stari režimi, medtem ko se v drugih neprekinjeno odvijajo družbeni nemiri, kar še dodatno slabi njihovo gospodarstvo;

| L. | ker je arabska pomlad razkrila strukturne in sistemske trgovinske in fiskalne pomanjkljivosti v regiji, zlasti dovzetnost za povišanje cen na blagovnih borzah, zaradi česar mora vsaka nova trgovinska strategija za Sredozemlje tovrstne pomanjkljivosti odpraviti, spodbujati varno preskrbo s hrano ter odpraviti finančne špekulacije v zvezi z osnovnimi živilskimi proizvodi, če želi izpolniti hotenja državljanov; |
| --- | --- |

L.

ker je arabska pomlad razkrila strukturne in sistemske trgovinske in fiskalne pomanjkljivosti v regiji, zlasti dovzetnost za povišanje cen na blagovnih borzah, zaradi česar mora vsaka nova trgovinska strategija za Sredozemlje tovrstne pomanjkljivosti odpraviti, spodbujati varno preskrbo s hrano ter odpraviti finančne špekulacije v zvezi z osnovnimi živilskimi proizvodi, če želi izpolniti hotenja državljanov;

| M. | ker kronična brezposelnost, zlasti mladih, in odsotnost diverzifikacije na področju trgovine še naprej vzbujata resno zaskrbljenost; ker sta dolgoročna strukturna brezposelnost in neformalno delo, vključno z delom otrok, v večini držav južnega Sredozemlja še vedno močno prisotna in sta se v tistih državah, ki so bile med arabsko pomladjo priča hudim družbenim nemirom, še povečala; ker Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj ocenjuje, da bi morali v tej regiji v naslednjem desetletju ustvariti okrog 25 milijonov novih delovnih mest, da bi ohranili sedanjo raven zaposlenosti; |
| --- | --- |

M.

ker kronična brezposelnost, zlasti mladih, in odsotnost diverzifikacije na področju trgovine še naprej vzbujata resno zaskrbljenost; ker sta dolgoročna strukturna brezposelnost in neformalno delo, vključno z delom otrok, v večini držav južnega Sredozemlja še vedno močno prisotna in sta se v tistih državah, ki so bile med arabsko pomladjo priča hudim družbenim nemirom, še povečala; ker Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj ocenjuje, da bi morali v tej regiji v naslednjem desetletju ustvariti okrog 25 milijonov novih delovnih mest, da bi ohranili sedanjo raven zaposlenosti;

| N. | ker mladostniki (v starosti 10–19) predstavljajo 20 % prebivalstva in ker stopnja brezposelnosti v starostni skupini od 15 do 24 let znaša med 25 % in 30 %, medtem ko je udeležba žensk na trgu dela še vedno zelo nizka; ker je brezposelnost še posebej visoka med univerzitetnimi diplomanti, zaradi česar prihaja do bega možganov in izgube človeških virov; |
| --- | --- |

N.

ker mladostniki (v starosti 10–19) predstavljajo 20 % prebivalstva in ker stopnja brezposelnosti v starostni skupini od 15 do 24 let znaša med 25 % in 30 %, medtem ko je udeležba žensk na trgu dela še vedno zelo nizka; ker je brezposelnost še posebej visoka med univerzitetnimi diplomanti, zaradi česar prihaja do bega možganov in izgube človeških virov;

| O. | ker je v velikem interesu Evropske unije, da je pri gospodarskem sodelovanju ambiciozna in da sprejme vzajemno koristno, odgovorno in prožno strategijo, ki temelji na podpiranju demokratičnih prehodov in varstvu človekovih pravic, |
| --- | --- |

O.

ker je v velikem interesu Evropske unije, da je pri gospodarskem sodelovanju ambiciozna in da sprejme vzajemno koristno, odgovorno in prožno strategijo, ki temelji na podpiranju demokratičnih prehodov in varstvu človekovih pravic,

Splošne ugotovitve

| 1. | meni, da arabska pomlad predstavlja zgodovinski dogodek brez primere, ki so ga sprožile težnje prebivalstva k svobodi, demokratičnim pravicam in izboljšanju življenjskega standarda; izraža globoko žalost zaradi izgube življenj v boju za strmoglavljenje skorumpiranih diktatorskih režimov; |
| --- | --- |

1.

meni, da arabska pomlad predstavlja zgodovinski dogodek brez primere, ki so ga sprožile težnje prebivalstva k svobodi, demokratičnim pravicam in izboljšanju življenjskega standarda; izraža globoko žalost zaradi izgube življenj v boju za strmoglavljenje skorumpiranih diktatorskih režimov;

| 2. | se zaveda, da ima prebivalstvo držav južnega Sredozemlja zaradi teh žrtev izjemno velika pričakovanja glede večje in pravičnejše podpore Evropske unije demokratičnim reformam in dejanskemu gospodarskemu razvoju, ki bo koristil vsem; |
| --- | --- |

2.

se zaveda, da ima prebivalstvo držav južnega Sredozemlja zaradi teh žrtev izjemno velika pričakovanja glede večje in pravičnejše podpore Evropske unije demokratičnim reformam in dejanskemu gospodarskemu razvoju, ki bo koristil vsem;

| 3. | ugotavlja, da se koristi revolucij v obdobju arabske pomladi še niso v celoti utrdile in da mora Evropska unija nemudoma sprejeti ukrepe za izvajanje svojega programa o trgovini za spremembe, saj trgovina poleg takojšnjih gospodarskih koristi predstavlja tudi učinkovito sredstvo za utrjevanje demokracije in spodbujanje stabilnosti, pri čemer prispeva k preprečevanju korupcije, spodbuja pravičnejšo porazdelitev premoženja in krepi vlogo prebivalstva; spodbuja prehodne oblasti, da izvedejo miren prehod v resnično demokracijo; poziva nacionalne oblasti, da spoštujejo pravico svojih narodov do mirnih demonstracij in se vzdržijo kakršnega koli nasilnega zatiranja; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da se koristi revolucij v obdobju arabske pomladi še niso v celoti utrdile in da mora Evropska unija nemudoma sprejeti ukrepe za izvajanje svojega programa o trgovini za spremembe, saj trgovina poleg takojšnjih gospodarskih koristi predstavlja tudi učinkovito sredstvo za utrjevanje demokracije in spodbujanje stabilnosti, pri čemer prispeva k preprečevanju korupcije, spodbuja pravičnejšo porazdelitev premoženja in krepi vlogo prebivalstva; spodbuja prehodne oblasti, da izvedejo miren prehod v resnično demokracijo; poziva nacionalne oblasti, da spoštujejo pravico svojih narodov do mirnih demonstracij in se vzdržijo kakršnega koli nasilnega zatiranja;

| 4. | s tem v zvezi pozdravlja ustanovitev delovne skupine EU – Tunizija, prve delovne skupine, ustanovljene skupaj z državo južnega Sredozemlja, da bi zagotovili boljše usklajevanje podpore EU in mednarodne podpore za prehod države; pozdravlja dejstvo, da je Parlament sodeloval na prvem sestanku te skupine; zahteva, da podpredsednica/visoka predstavnica in Komisija še naprej vključujeta Parlament v to pobudo in prihodnje pobude; pozdravlja ustanovitev skupine za spremljanje razmer v južnem Sredozemlju v Parlamentu, ki spremlja odziv EU na krize v sredozemskih državah; |
| --- | --- |

4.

s tem v zvezi pozdravlja ustanovitev delovne skupine EU – Tunizija, prve delovne skupine, ustanovljene skupaj z državo južnega Sredozemlja, da bi zagotovili boljše usklajevanje podpore EU in mednarodne podpore za prehod države; pozdravlja dejstvo, da je Parlament sodeloval na prvem sestanku te skupine; zahteva, da podpredsednica/visoka predstavnica in Komisija še naprej vključujeta Parlament v to pobudo in prihodnje pobude; pozdravlja ustanovitev skupine za spremljanje razmer v južnem Sredozemlju v Parlamentu, ki spremlja odziv EU na krize v sredozemskih državah;

| 5. | pozdravlja nedavne poštene in pregledne volitve v Tuniziji, ki so – skupaj z gospodarskimi, pravnimi in družbenimi reformami – dober zgled za druge države v regiji; pozdravlja pomen svobodnih in poštenih volitev, ki omogočajo zagotavljanje enotnosti teh držav z ustanavljanjem demokratičnih in pluralističnih institucij, s čimer se postavljajo temelji za večjo stabilnost in posodobljene družbeno-gospodarske strukture, ki so same nujen pogoj za privabljanje mednarodnih naložb in ustvarjanje trajnostne rasti; poudarja, da je pomembno, da se skupaj z demokratičnimi spremembami izvedejo tudi gospodarske, pravosodne in družbene reforme, da bi se tako odprle in posodobile družbenogospodarske strukture teh držav; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja nedavne poštene in pregledne volitve v Tuniziji, ki so – skupaj z gospodarskimi, pravnimi in družbenimi reformami – dober zgled za druge države v regiji; pozdravlja pomen svobodnih in poštenih volitev, ki omogočajo zagotavljanje enotnosti teh držav z ustanavljanjem demokratičnih in pluralističnih institucij, s čimer se postavljajo temelji za večjo stabilnost in posodobljene družbeno-gospodarske strukture, ki so same nujen pogoj za privabljanje mednarodnih naložb in ustvarjanje trajnostne rasti; poudarja, da je pomembno, da se skupaj z demokratičnimi spremembami izvedejo tudi gospodarske, pravosodne in družbene reforme, da bi se tako odprle in posodobile družbenogospodarske strukture teh držav;

| 6. | meni, da je zunanji javni dolg držav severne Afrike in Bližnjega vzhoda „sramotni dolg“, saj so ga povzročili diktatorski režimi, zlasti z namenom osebnega okoriščanja politične in gospodarske elite ter z nakupi orožja, ki se je pogosto uporabljalo za zatiranje lastnega prebivalstva; zato zahteva, da se ponovno premisli o tem dolgu, predvsem o tistem, ki je povezan z odhodki za orožje; |
| --- | --- |

6.

meni, da je zunanji javni dolg držav severne Afrike in Bližnjega vzhoda „sramotni dolg“, saj so ga povzročili diktatorski režimi, zlasti z namenom osebnega okoriščanja politične in gospodarske elite ter z nakupi orožja, ki se je pogosto uporabljalo za zatiranje lastnega prebivalstva; zato zahteva, da se ponovno premisli o tem dolgu, predvsem o tistem, ki je povezan z odhodki za orožje;

| 7. | obžaluje vlogo evropskih podjetij pri izvozu orožja in blaga za dvojno rabo represivnim režimom ter pri spoštovanju tehnoloških motenj, ki so jih organizirale diktature; poziva Komisijo, naj pripravi smernice za podjetja iz Evropske unije, na podlagi katerih bodo ta lahko v takšnih situacijah delovala skladno s temeljnimi načeli Unije; |
| --- | --- |

7.

obžaluje vlogo evropskih podjetij pri izvozu orožja in blaga za dvojno rabo represivnim režimom ter pri spoštovanju tehnoloških motenj, ki so jih organizirale diktature; poziva Komisijo, naj pripravi smernice za podjetja iz Evropske unije, na podlagi katerih bodo ta lahko v takšnih situacijah delovala skladno s temeljnimi načeli Unije;

| 8. | poudarja, da je trgovinska in naložbena politika v izključni pristojnosti Evropske unije in da bi morala ta zagotavljali inovativne in konkretne instrumente za doseganje svojih zunanjepolitičnih ciljev na področju demokracije, blaginje, stabilnosti in miru v regiji; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je trgovinska in naložbena politika v izključni pristojnosti Evropske unije in da bi morala ta zagotavljali inovativne in konkretne instrumente za doseganje svojih zunanjepolitičnih ciljev na področju demokracije, blaginje, stabilnosti in miru v regiji;

| 9. | priznava, da mora Evropska unija sprejeti usklajeno politiko za države južnega Sredozemlja, vendar opozarja, da pristop k arabski pomladi, ki predvideva enotno rešitev za vse, ni primeren, saj so države južnega Sredozemlja, čeprav so si precej podobne, izkusile različne oblike represivnega vladanja, dosegle različne stopnje gospodarskega razvoja in se soočajo z raznolikimi družbenimi in demografskimi izzivi; |
| --- | --- |

9.

priznava, da mora Evropska unija sprejeti usklajeno politiko za države južnega Sredozemlja, vendar opozarja, da pristop k arabski pomladi, ki predvideva enotno rešitev za vse, ni primeren, saj so države južnega Sredozemlja, čeprav so si precej podobne, izkusile različne oblike represivnega vladanja, dosegle različne stopnje gospodarskega razvoja in se soočajo z raznolikimi družbenimi in demografskimi izzivi;

| 10. | poudarja, da je ena izmed glavnih nalog Evropskega parlamenta krepitev političnega dialoga, vzajemnega razumevanja in zaupanja med Evropo in tretjimi državami, vključno z državami južnega Sredozemlja, pri čemer bi se Parlament moral osredotočiti na širjenje in spodbujanje demokratičnih reform, celostnega uveljavljanja svoboščin in vladavine prava; poudarja, da bi te pomembne naloge, ki temeljijo na neposrednih odnosih, lahko pomagale tudi pri ocenjevanju izpolnjevanja prihodnjih meril (v luči dogodkov in doseženega napredka) in pri potrebnem prilagajanju pridružitvenih sporazumov, zlasti na področju trgovine, naložb ali financ; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je ena izmed glavnih nalog Evropskega parlamenta krepitev političnega dialoga, vzajemnega razumevanja in zaupanja med Evropo in tretjimi državami, vključno z državami južnega Sredozemlja, pri čemer bi se Parlament moral osredotočiti na širjenje in spodbujanje demokratičnih reform, celostnega uveljavljanja svoboščin in vladavine prava; poudarja, da bi te pomembne naloge, ki temeljijo na neposrednih odnosih, lahko pomagale tudi pri ocenjevanju izpolnjevanja prihodnjih meril (v luči dogodkov in doseženega napredka) in pri potrebnem prilagajanju pridružitvenih sporazumov, zlasti na področju trgovine, naložb ali financ;

| 11. | se zaveda, da je Evropska unija v preteklih desetih letih spodbujala bolj poglobljene in celovite sporazume o prosti trgovini z voditelji večine držav južnega Sredozemlja kljub očitnemu pomanjkanju demokratične legitimnosti partnerjev v pogajanjih; poudarja, kako pomembno je nemudoma stabilizirati demokratične procese za izgradnjo novih družbenih in političnih institucij, ki bodo potem lahko nastopale kot legitimni in osveščeni partnerji v pogajanjih za trgovinske sporazume; |
| --- | --- |

11.

se zaveda, da je Evropska unija v preteklih desetih letih spodbujala bolj poglobljene in celovite sporazume o prosti trgovini z voditelji večine držav južnega Sredozemlja kljub očitnemu pomanjkanju demokratične legitimnosti partnerjev v pogajanjih; poudarja, kako pomembno je nemudoma stabilizirati demokratične procese za izgradnjo novih družbenih in političnih institucij, ki bodo potem lahko nastopale kot legitimni in osveščeni partnerji v pogajanjih za trgovinske sporazume;

| 12. | poudarja, da je Evropska unija največji potrošniški trg na svetu, do katerega bi morali dostop omogočiti le, če se partnerske države resno zavzemajo za dvostransko odpiranje trgov, če gospodarske reforme koristijo celotnemu prebivalstvu partnerske države, vključno z najranljivejšim, in če te izvajajo in izpolnjujejo ustrezne politične, družbene in okoljske obveze; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je Evropska unija največji potrošniški trg na svetu, do katerega bi morali dostop omogočiti le, če se partnerske države resno zavzemajo za dvostransko odpiranje trgov, če gospodarske reforme koristijo celotnemu prebivalstvu partnerske države, vključno z najranljivejšim, in če te izvajajo in izpolnjujejo ustrezne politične, družbene in okoljske obveze;

| 13. | opozarja, da imajo številne države južnega Sredozemlja izjemen gospodarski potencial, pri čemer so nekatere podedovale velike količine sredstev in naravnih virov, ki lahko, če bodo z njimi ustrezno upravljale, predstavljajo priložnost za gospodarsko rast in razvoj na obeh straneh Sredozemskega morja; meni, da je zato treba sprejeti potrebne ukrepe in mehanizme za zagotovitev enakovrednih socialnih, okoljskih in fitosanitarnih standardov; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da imajo številne države južnega Sredozemlja izjemen gospodarski potencial, pri čemer so nekatere podedovale velike količine sredstev in naravnih virov, ki lahko, če bodo z njimi ustrezno upravljale, predstavljajo priložnost za gospodarsko rast in razvoj na obeh straneh Sredozemskega morja; meni, da je zato treba sprejeti potrebne ukrepe in mehanizme za zagotovitev enakovrednih socialnih, okoljskih in fitosanitarnih standardov;

| 14. | pozdravlja prilagojen pristop od spodaj navzgor, ki ga predlaga Komisija in ki temelji na strožjem pogojevanju in večji diferenciaciji v okviru nedavno pregledane evropske sosedske politike, in načelo „več za več“, ki omogoča učinkovitejšo ciljno usmerjeno pomoč za vsako izmed sosednjih držav Evropske unije in zagotavlja, da bodo ta sredstva ustrezala političnim ambicijam; meni, da bi se morali dosežki na področju demokratičnih reform in osebnih svoboščin zrcaliti v podobnem procesu na področju gospodarstva in trgovine, ki bi ga spremljale ustrezne svoboščine, povezane z ustanavljanjem podjetij in njihovim poslovanjem, da bi tako odpravili oligarhije, ki tradicionalno prevladujejo v državah južnega Sredozemlja; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja prilagojen pristop od spodaj navzgor, ki ga predlaga Komisija in ki temelji na strožjem pogojevanju in večji diferenciaciji v okviru nedavno pregledane evropske sosedske politike, in načelo „več za več“, ki omogoča učinkovitejšo ciljno usmerjeno pomoč za vsako izmed sosednjih držav Evropske unije in zagotavlja, da bodo ta sredstva ustrezala političnim ambicijam; meni, da bi se morali dosežki na področju demokratičnih reform in osebnih svoboščin zrcaliti v podobnem procesu na področju gospodarstva in trgovine, ki bi ga spremljale ustrezne svoboščine, povezane z ustanavljanjem podjetij in njihovim poslovanjem, da bi tako odpravili oligarhije, ki tradicionalno prevladujejo v državah južnega Sredozemlja;

Poglobljeni in celoviti sporazumi o prosti trgovini in drugi trgovinski instrumenti

| 15. | ugotavlja, da ima Evropska unija z državami južnega Sredozemlja v okviru pridružitvenih sporazumov že sklenjene dobro delujoče preferencialne trgovinske sporazume; kljub temu poudarja, da se nobeden od teh procesov še ni v celoti zaključil, zaradi česar je prepričan, da še vedno obstajajo številne možnosti za poglobitev gospodarskih odnosov, zlasti na zakonodajnem področju, katerih dolgoročni cilj je vključitev v notranji trg Evropske unije; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da ima Evropska unija z državami južnega Sredozemlja v okviru pridružitvenih sporazumov že sklenjene dobro delujoče preferencialne trgovinske sporazume; kljub temu poudarja, da se nobeden od teh procesov še ni v celoti zaključil, zaradi česar je prepričan, da še vedno obstajajo številne možnosti za poglobitev gospodarskih odnosov, zlasti na zakonodajnem področju, katerih dolgoročni cilj je vključitev v notranji trg Evropske unije;

| 16. | zato pozdravlja sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj o poglobljenih in celovitih sporazumih o prosti trgovini z Egiptom, Jordanijo, Marokom in Tunizijo, ki se bodo pričela takoj po zaključku potrebnih pripravljalnih postopkov; meni, da bi morali naknadni postopki za določitev področja uporabe temeljiti na izkušnjah, pridobljenih v pripravljalnih fazah, ki so bile izvedene v odnosih z vzhodnimi partnerskimi državami, obenem pa priznava, da je s političnega vidika izredno pomembno, da se izognemo nepotrebnim zamudam pri tistih partnerskih državah, ki so že pripravljene na pričetek pogajanj; meni, da je treba nujno vključiti vse družbene sile, zlasti nevladne organizacije in sindikate, in se z njimi posvetovati že ob samem pričetku kakršnih koli trgovinskih pogajanj; |
| --- | --- |

16.

zato pozdravlja sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj o poglobljenih in celovitih sporazumih o prosti trgovini z Egiptom, Jordanijo, Marokom in Tunizijo, ki se bodo pričela takoj po zaključku potrebnih pripravljalnih postopkov; meni, da bi morali naknadni postopki za določitev področja uporabe temeljiti na izkušnjah, pridobljenih v pripravljalnih fazah, ki so bile izvedene v odnosih z vzhodnimi partnerskimi državami, obenem pa priznava, da je s političnega vidika izredno pomembno, da se izognemo nepotrebnim zamudam pri tistih partnerskih državah, ki so že pripravljene na pričetek pogajanj; meni, da je treba nujno vključiti vse družbene sile, zlasti nevladne organizacije in sindikate, in se z njimi posvetovati že ob samem pričetku kakršnih koli trgovinskih pogajanj;

| 17. | je zaskrbljen, ker Evropska služba za zunanje delovanje še ni javno objavila vseh podrobnosti glede meril pristopa „več za več“, ki bodo skupaj s postopki za določitev področja uporabe v zvezi s trgovino določili, ali je neka država upravičena in pripravljena na poglobljen in celovit sporazum o prosti trgovini; zato Evropsko službo za zunanje delovanje poziva, naj oblikuje omenjena merila, da bo postopek pregleden in da bodo partnerske države vnaprej vedele, kje morajo izvesti ustrezne prilagoditve; vztraja pri tem, da mora biti spoštovanje demokratičnih institucij in temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja, svobodo združevanja in zaščito verskih manjšin, ter spoštovanje mednarodnega delovnega prava, konvencij ILO in konvencije ZN o otrokovih pravicah (KZNOP) ter pobud, ki spodbujajo odpravo smrtne kazni, v središču tega procesa, in meni, da bi se ta moral odzivati na pomembne izboljšave ali poslabšanja, do katerih bi v partnerskih državah prišlo med pripravljalno fazo ali med samimi pogajanji; vztraja, da morajo postopki za določitev področja uporabe upoštevati ustrezno raven odprtosti gospodarstva in indeks, ki bo pokazal, kako trgovina in neposredne tuje naložbe koristijo vsem segmentom družbe; |
| --- | --- |

17.

je zaskrbljen, ker Evropska služba za zunanje delovanje še ni javno objavila vseh podrobnosti glede meril pristopa „več za več“, ki bodo skupaj s postopki za določitev področja uporabe v zvezi s trgovino določili, ali je neka država upravičena in pripravljena na poglobljen in celovit sporazum o prosti trgovini; zato Evropsko službo za zunanje delovanje poziva, naj oblikuje omenjena merila, da bo postopek pregleden in da bodo partnerske države vnaprej vedele, kje morajo izvesti ustrezne prilagoditve; vztraja pri tem, da mora biti spoštovanje demokratičnih institucij in temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja, svobodo združevanja in zaščito verskih manjšin, ter spoštovanje mednarodnega delovnega prava, konvencij ILO in konvencije ZN o otrokovih pravicah (KZNOP) ter pobud, ki spodbujajo odpravo smrtne kazni, v središču tega procesa, in meni, da bi se ta moral odzivati na pomembne izboljšave ali poslabšanja, do katerih bi v partnerskih državah prišlo med pripravljalno fazo ali med samimi pogajanji; vztraja, da morajo postopki za določitev področja uporabe upoštevati ustrezno raven odprtosti gospodarstva in indeks, ki bo pokazal, kako trgovina in neposredne tuje naložbe koristijo vsem segmentom družbe;

| 18. | opozarja, da območja proste trgovine niso cilj sama po sebi in da bi morala koristiti vsaki posamezni državi; vztraja, da je treba trgovinske določbe podpreti z okrepljenimi klavzulami o človekovih pravicah, z boljšimi določbami glede spremljanja in izvajanja ter z ambicioznim poglavjem o trajnostnem razvoju, v katerem bo imela civilna družba glavno vlogo, ki bi vključevalo določbe o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, s čimer bi okrepili skupno zavezanost temu procesu; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da območja proste trgovine niso cilj sama po sebi in da bi morala koristiti vsaki posamezni državi; vztraja, da je treba trgovinske določbe podpreti z okrepljenimi klavzulami o človekovih pravicah, z boljšimi določbami glede spremljanja in izvajanja ter z ambicioznim poglavjem o trajnostnem razvoju, v katerem bo imela civilna družba glavno vlogo, ki bi vključevalo določbe o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, s čimer bi okrepili skupno zavezanost temu procesu;

| 19. | pozdravlja osredotočenost na trgovinske ovire onkraj meja in na usklajevanje s pravnim redom Evropske unije, vendar ugotavlja, da v primeru nekaterih držav še vedno obstajajo številne možnosti za nadaljnja pogajanja o znižanju tarif; meni, da lahko poglobljeni in celoviti sporazumi o prosti trgovini državam južnega Sredozemlja resnično koristijo le, če bo Evropska unija pripravljena na dodatna prizadevanja na občutljivih področjih, kot so kmetijstvo in storitve iz 4. oblike ponudbe; v zvezi s tem ugotavlja, da ima Evropska unija s temi državami pomemben trgovinski presežek na področju kmetijstva; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja osredotočenost na trgovinske ovire onkraj meja in na usklajevanje s pravnim redom Evropske unije, vendar ugotavlja, da v primeru nekaterih držav še vedno obstajajo številne možnosti za nadaljnja pogajanja o znižanju tarif; meni, da lahko poglobljeni in celoviti sporazumi o prosti trgovini državam južnega Sredozemlja resnično koristijo le, če bo Evropska unija pripravljena na dodatna prizadevanja na občutljivih področjih, kot so kmetijstvo in storitve iz 4. oblike ponudbe; v zvezi s tem ugotavlja, da ima Evropska unija s temi državami pomemben trgovinski presežek na področju kmetijstva;

| 20. | poziva Komisijo, naj posebej podpre in spodbuja pobude za pravično trgovino in ekološko kmetovanje, zlasti pa naj podpre male kmete, proizvajalce in zadruge, kot način za povezovanje trajnostnih kmetijskih praks in razvoja podeželja, ter hkrati razvija dobavno verigo, da bi evropskim potrošnikom zagotovila kakovost in sledljivost proizvodov ter njihovo družbeno in okoljsko vrednost; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj posebej podpre in spodbuja pobude za pravično trgovino in ekološko kmetovanje, zlasti pa naj podpre male kmete, proizvajalce in zadruge, kot način za povezovanje trajnostnih kmetijskih praks in razvoja podeželja, ter hkrati razvija dobavno verigo, da bi evropskim potrošnikom zagotovila kakovost in sledljivost proizvodov ter njihovo družbeno in okoljsko vrednost;

| 21. | poudarja pomen kmetijstva, ki v državah južnega Sredozemlja zaposluje več kot tretjino delovne sile, in razvoja podeželja v procesu stabilizacije, saj prispevata, zlasti zaradi povečane nestanovitnosti na svetovnih trgih, k večji zanesljivosti preskrbe s hrano, pravičnejšemu ustvarjanju in razdeljevanju dohodkov, ustvarjanju delovnih mest ter vključevanju žensk in malih kmetov v gospodarstvo; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen kmetijstva, ki v državah južnega Sredozemlja zaposluje več kot tretjino delovne sile, in razvoja podeželja v procesu stabilizacije, saj prispevata, zlasti zaradi povečane nestanovitnosti na svetovnih trgih, k večji zanesljivosti preskrbe s hrano, pravičnejšemu ustvarjanju in razdeljevanju dohodkov, ustvarjanju delovnih mest ter vključevanju žensk in malih kmetov v gospodarstvo;

| 22. | zato pozdravlja namen Komisije, da bo podprla razvoj podeželja s programom „Evropski sosedski sklad za razvoj kmetijstva in podeželja“, ki bi vključeval pomoč za naložbe in vzpostavil upravne zmogljivosti na podlagi najboljše prakse EU pri razvoju podeželja, s čimer bi olajšal posodobitev kmetijske proizvodnje, ki bi bila v skladu z varnostnimi standardi EU za kakovost in prehrano; |
| --- | --- |

22.

zato pozdravlja namen Komisije, da bo podprla razvoj podeželja s programom „Evropski sosedski sklad za razvoj kmetijstva in podeželja“, ki bi vključeval pomoč za naložbe in vzpostavil upravne zmogljivosti na podlagi najboljše prakse EU pri razvoju podeželja, s čimer bi olajšal posodobitev kmetijske proizvodnje, ki bi bila v skladu z varnostnimi standardi EU za kakovost in prehrano;

| 23. | prav tako pozdravlja zavezo Komisije iz skupnega sporočila z dne 25. maja 2011 (COM(2011)0303), da bo financirala pilotne programe za razvoj kmetijstva, podeželja in regij, pri tem pa se opirala na bogate izkušnje EU na teh področjih ter v največji mogoči meri izkoristila tesno sodelovanje s FAO, Mednarodno banko za obnovo in razvoj ter morebiti EIB; |
| --- | --- |

23.

prav tako pozdravlja zavezo Komisije iz skupnega sporočila z dne 25. maja 2011 (COM(2011)0303), da bo financirala pilotne programe za razvoj kmetijstva, podeželja in regij, pri tem pa se opirala na bogate izkušnje EU na teh področjih ter v največji mogoči meri izkoristila tesno sodelovanje s FAO, Mednarodno banko za obnovo in razvoj ter morebiti EIB;

| 24. | poziva EU, naj v okviru boja proti revščini, ki je na podeželju trajna težava, podpira razvoj zdrave kmetijske proizvodnje in razvoja podeželja v regiji, da bi okrepila proces stabilizacije; v ta namen poudarja pomen institucionalnih in infrastrukturnih izboljšav (na področjih, kot so namakanje, obdelava, skladiščenje, pakiranje, prevoz, trženje in dostop do storitev) poleg tehnoloških izboljšav ter pomen programov izobraževanja in usposabljanja, zlasti za ženske, ob upoštevanju stopnje organiziranosti proizvajalcev, ki je marsikje nizka, in šibkosti civilne družbe, saj sta ta dejavnika dodatni oviri za razvoj učinkovitega agroživilskega sistema; poudarja vlogo promocije pri omogočanju širjenja znanja; poudarja, da bi morali pomisleki glede okoljskih in podnebnih sprememb usmerjati podporo v spodbujanje trajnostne rabe naravnih virov in energije ter združljivih metod proizvodnje; poudarja, da je treba zaradi naraščajočega svetovnega povpraševanja po hrani spodbuditi diverzifikacijo proizvodnje, da se poveča odpornost ob tržnih nihanjih in okoljskih krizah; |
| --- | --- |

24.

poziva EU, naj v okviru boja proti revščini, ki je na podeželju trajna težava, podpira razvoj zdrave kmetijske proizvodnje in razvoja podeželja v regiji, da bi okrepila proces stabilizacije; v ta namen poudarja pomen institucionalnih in infrastrukturnih izboljšav (na področjih, kot so namakanje, obdelava, skladiščenje, pakiranje, prevoz, trženje in dostop do storitev) poleg tehnoloških izboljšav ter pomen programov izobraževanja in usposabljanja, zlasti za ženske, ob upoštevanju stopnje organiziranosti proizvajalcev, ki je marsikje nizka, in šibkosti civilne družbe, saj sta ta dejavnika dodatni oviri za razvoj učinkovitega agroživilskega sistema; poudarja vlogo promocije pri omogočanju širjenja znanja; poudarja, da bi morali pomisleki glede okoljskih in podnebnih sprememb usmerjati podporo v spodbujanje trajnostne rabe naravnih virov in energije ter združljivih metod proizvodnje; poudarja, da je treba zaradi naraščajočega svetovnega povpraševanja po hrani spodbuditi diverzifikacijo proizvodnje, da se poveča odpornost ob tržnih nihanjih in okoljskih krizah;

| 25. | poleg tega poziva, naj ukrepi, ki jih je predlagala Komisija – da bi preprečili socialni in okoljski dumping med zadevnimi državami ter med njimi in EU –, omogočajo okrepljeno uvajanje inovativnih dejavnosti za spodbujanje usposobljenosti na lokalni ravni, za usposabljanja organizacij proizvajalcev in za razvoj lokalnih in regionalnih trgov v okviru izmenjave najboljše prakse med zadevnimi državami in z EU, po zgledu postopkov, ki so se uporabljali že med pripravami na pristop in v odnosu do sosedskih držav Evropske unije; |
| --- | --- |

25.

poleg tega poziva, naj ukrepi, ki jih je predlagala Komisija – da bi preprečili socialni in okoljski dumping med zadevnimi državami ter med njimi in EU –, omogočajo okrepljeno uvajanje inovativnih dejavnosti za spodbujanje usposobljenosti na lokalni ravni, za usposabljanja organizacij proizvajalcev in za razvoj lokalnih in regionalnih trgov v okviru izmenjave najboljše prakse med zadevnimi državami in z EU, po zgledu postopkov, ki so se uporabljali že med pripravami na pristop in v odnosu do sosedskih držav Evropske unije;

| 26. | opozarja na prispevek, ki bi ga lahko zagotovilo tesnejše povezovanje med severnoafriškimi in podsaharskimi državami, ter poudarja, da je treba sprejeti ukrepe na svetovni ravni, da bi se izognili vrsti enostranskih ukrepov, ki se pogosto sprejemajo kot odziv na prehrambene krize in izredne vremenske pojave; |
| --- | --- |

26.

opozarja na prispevek, ki bi ga lahko zagotovilo tesnejše povezovanje med severnoafriškimi in podsaharskimi državami, ter poudarja, da je treba sprejeti ukrepe na svetovni ravni, da bi se izognili vrsti enostranskih ukrepov, ki se pogosto sprejemajo kot odziv na prehrambene krize in izredne vremenske pojave;

| 27. | poudarja, da so neposredne tuje naložbe še posebej pomembne za gospodarski razvoj držav južnega Sredozemlja, saj so sedanje ravni naložb bodisi nezadostne bodisi pretirano usmerjene v panoge za pridobivanje surovin; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo prizadevanja glede poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini ter naložb v tej regiji usklajena, da bodo tako spodbujala diverzifikacijo gospodarstva; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da so neposredne tuje naložbe še posebej pomembne za gospodarski razvoj držav južnega Sredozemlja, saj so sedanje ravni naložb bodisi nezadostne bodisi pretirano usmerjene v panoge za pridobivanje surovin; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo prizadevanja glede poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini ter naložb v tej regiji usklajena, da bodo tako spodbujala diverzifikacijo gospodarstva;

| 28. | kljub vsemu ugotavlja, da predhodni poskusi, da bi dosegli sektorske dogovore v okviru pridružitvenih sporazumov, niso bili uspešni; poziva Komisijo, naj ustvari spodbude za države južnega Sredozemlja, da bodo pristopile k pogajanjem o naložbah in o drugih tako imenovanih singapurskih vprašanjih, na primer storitvah, v okviru poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini; meni, da bi morala Komisija, kjer je to primerno, uporabiti asimetrično izvajanje in biti dovolj prožna glede občutljivih sektorjev v zadevnih državah; |
| --- | --- |

28.

kljub vsemu ugotavlja, da predhodni poskusi, da bi dosegli sektorske dogovore v okviru pridružitvenih sporazumov, niso bili uspešni; poziva Komisijo, naj ustvari spodbude za države južnega Sredozemlja, da bodo pristopile k pogajanjem o naložbah in o drugih tako imenovanih singapurskih vprašanjih, na primer storitvah, v okviru poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini; meni, da bi morala Komisija, kjer je to primerno, uporabiti asimetrično izvajanje in biti dovolj prožna glede občutljivih sektorjev v zadevnih državah;

| 29. | poudarja, da je treba odprtje trgovine podpreti z učinkovitejšo tehnično podporo partnerskim državam in njihovim podjetjem, da bodo lahko ponujene priložnosti čim bolj izkoristila; priznava, da Evropska unija takšno pomoč že nudi, vendar meni, da bi morali biti tovrstni programi v večji meri osredotočeni na mala in srednja podjetja, na primer z razširitvijo pomoči za trgovino; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba odprtje trgovine podpreti z učinkovitejšo tehnično podporo partnerskim državam in njihovim podjetjem, da bodo lahko ponujene priložnosti čim bolj izkoristila; priznava, da Evropska unija takšno pomoč že nudi, vendar meni, da bi morali biti tovrstni programi v večji meri osredotočeni na mala in srednja podjetja, na primer z razširitvijo pomoči za trgovino;

| 30. | poziva Komisijo, naj poglobljene in celovite sporazume o prosti trgovini uporabi za usklajevanje standardov na zakonodajnem področju, predvsem glede tehničnih standardov in predpisov, sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, preglednosti pravil za javna naročila, standardov zaščite intelektualne lastnine, trgovinskih in carinskih olajšav ter odprave netarifnih ovir; poudarja, da tovrstno sodelovanje v pridružitvenih sporazumih ni obravnavano dovolj dobro in da je treba stopnjo udeležbe Evropske unije okrepiti; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj poglobljene in celovite sporazume o prosti trgovini uporabi za usklajevanje standardov na zakonodajnem področju, predvsem glede tehničnih standardov in predpisov, sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, preglednosti pravil za javna naročila, standardov zaščite intelektualne lastnine, trgovinskih in carinskih olajšav ter odprave netarifnih ovir; poudarja, da tovrstno sodelovanje v pridružitvenih sporazumih ni obravnavano dovolj dobro in da je treba stopnjo udeležbe Evropske unije okrepiti;

| 31. | v zvezi s tem pozdravlja dodatna sredstva, namenjena tehničnemu sodelovanju, in vztraja, da morajo biti ta čim prej na voljo Generalnemu direktoratu Evropske komisije za razvoj in sodelovanje ter da jih je treba decentralizirati delegacijam EU na terenu; |
| --- | --- |

31.

v zvezi s tem pozdravlja dodatna sredstva, namenjena tehničnemu sodelovanju, in vztraja, da morajo biti ta čim prej na voljo Generalnemu direktoratu Evropske komisije za razvoj in sodelovanje ter da jih je treba decentralizirati delegacijam EU na terenu;

| 32. | priznava, da bi morali poglobljene in celovite sporazume o prosti trgovini obravnavati kot glavni cilj, a se zaveda, da se Komisija v vmesnem času posveča sektorskim pogajanjem v okviru pridružitvenih sporazumov, vključno s sporazumi o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov, sporazumi o kmetijstvu in ribištvu, sporazumi o storitvah in naložbah ter mehanizmi za reševanje sporov; poziva Komisijo, naj razmisli tudi o možnosti posodobitve obstoječih sektorskih sporazumov z državami, kjer se lahko ponujene rešitve izboljšajo in kjer poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini ni mogoče nemudoma skleniti; poziva Komisijo, naj intenzivneje razmisli o tem, kdaj in kako se bodo ti postopki na koncu spojili s poglobljenimi in celovitimi sporazumi o prosti trgovini, in zagotovi, da prenehanje članstva v splošnem sistemu preferencialov leta 2014 ne bo negativno vplivalo na dostop držav južnega Sredozemlja do trga Evropske unije za katerega koli od proizvodov; |
| --- | --- |

32.

priznava, da bi morali poglobljene in celovite sporazume o prosti trgovini obravnavati kot glavni cilj, a se zaveda, da se Komisija v vmesnem času posveča sektorskim pogajanjem v okviru pridružitvenih sporazumov, vključno s sporazumi o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov, sporazumi o kmetijstvu in ribištvu, sporazumi o storitvah in naložbah ter mehanizmi za reševanje sporov; poziva Komisijo, naj razmisli tudi o možnosti posodobitve obstoječih sektorskih sporazumov z državami, kjer se lahko ponujene rešitve izboljšajo in kjer poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini ni mogoče nemudoma skleniti; poziva Komisijo, naj intenzivneje razmisli o tem, kdaj in kako se bodo ti postopki na koncu spojili s poglobljenimi in celovitimi sporazumi o prosti trgovini, in zagotovi, da prenehanje članstva v splošnem sistemu preferencialov leta 2014 ne bo negativno vplivalo na dostop držav južnega Sredozemlja do trga Evropske unije za katerega koli od proizvodov;

| 33. | poziva Komisijo, naj pripravi tudi strategijo za tiste partnerske države v okviru pristopa „več za več“, s katerimi nima sklenjenega nobenega predhodnega sporazuma ali za katere niso nemudoma predvideni poglobljeni in celoviti sporazumi o prosti trgovini, zlasti za države, kot sta Libija in Libanon, ki še nista članici Svetovne trgovinske organizacije; poudarja, da bi morali tem državam s tehnično pomočjo še naprej zavzeto pomagati na poti k članstvu v Svetovni trgovinski organizaciji, vendar ta sama po sebi ni dovolj in bi jo morali ustrezno dopolniti s sporazumi, skladnimi s Svetovno trgovinsko organizacijo, ki bi tem državam prinesli kratkoročne koristi; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj pripravi tudi strategijo za tiste partnerske države v okviru pristopa „več za več“, s katerimi nima sklenjenega nobenega predhodnega sporazuma ali za katere niso nemudoma predvideni poglobljeni in celoviti sporazumi o prosti trgovini, zlasti za države, kot sta Libija in Libanon, ki še nista članici Svetovne trgovinske organizacije; poudarja, da bi morali tem državam s tehnično pomočjo še naprej zavzeto pomagati na poti k članstvu v Svetovni trgovinski organizaciji, vendar ta sama po sebi ni dovolj in bi jo morali ustrezno dopolniti s sporazumi, skladnimi s Svetovno trgovinsko organizacijo, ki bi tem državam prinesli kratkoročne koristi;

Krepitev moči malih in srednjih podjetij kot orodja demokratizacije v gospodarstvu

| 34. | je prepričan, da bi morala uspešna trgovinska strategija za to regijo okrepiti vlogo malih in srednjih podjetij, ki v nekaterih državah zagotavljajo kar 30 % delovnih mest; priznava pomen mikropodjetij, ki predstavljajo 98,1 % vseh malih in srednjih podjetij v Egiptu, 97,8 % v Maroku, 89,1 % v Jordaniji in zgolj 9,2 % v Tuniziji; |
| --- | --- |

34.

je prepričan, da bi morala uspešna trgovinska strategija za to regijo okrepiti vlogo malih in srednjih podjetij, ki v nekaterih državah zagotavljajo kar 30 % delovnih mest; priznava pomen mikropodjetij, ki predstavljajo 98,1 % vseh malih in srednjih podjetij v Egiptu, 97,8 % v Maroku, 89,1 % v Jordaniji in zgolj 9,2 % v Tuniziji;

| 35. | je zaskrbljen zaradi velikega števila neregistriranih malih in srednjih podjetij, ki delujejo na črnem trgu, in zaradi visokega deleža neformalno zaposlenih (ne da bi upoštevali kmetijstvo), ki v nekaterih državah južnega Sredozemlja znaša kar 70 %; je prepričan, da mora trgovinska strategija Evropske unije, če naj si regija resno prizadeva za gospodarsko rast, spodbujati neregistrirana podjetja, da zakonsko uredijo svoj status; poziva Komisijo, naj podpre programe za krepitev upravnih zmogljivosti, predvsem na področju registracije podjetij, zaposlovanja in socialnih zadev, pri čemer je treba posebno pozornost posvetiti krepitvi zmogljivosti pravnih služb, saj bo to zagotovilo boljšo pripravljenost za izvajanje potrebnih reform; |
| --- | --- |

35.

je zaskrbljen zaradi velikega števila neregistriranih malih in srednjih podjetij, ki delujejo na črnem trgu, in zaradi visokega deleža neformalno zaposlenih (ne da bi upoštevali kmetijstvo), ki v nekaterih državah južnega Sredozemlja znaša kar 70 %; je prepričan, da mora trgovinska strategija Evropske unije, če naj si regija resno prizadeva za gospodarsko rast, spodbujati neregistrirana podjetja, da zakonsko uredijo svoj status; poziva Komisijo, naj podpre programe za krepitev upravnih zmogljivosti, predvsem na področju registracije podjetij, zaposlovanja in socialnih zadev, pri čemer je treba posebno pozornost posvetiti krepitvi zmogljivosti pravnih služb, saj bo to zagotovilo boljšo pripravljenost za izvajanje potrebnih reform;

| 36. | obžaluje, da imajo mala in srednja podjetja ter zadruge zelo omejen dostop do naložb, in vztraja, da je treba ustrezen dostop do financiranja urediti z zanesljivimi, dostopnimi in uporabniku prijaznimi mikrokrediti in posrednimi jamstvenimi programi Evropske investicijske banke; meni, da bodo tovrstni programi upravičencem omogočili, da bi ustvarjali inovacije in se preoblikovali tako, da bodo lahko izkoristili potencial notranjega trga Evropske unije; |
| --- | --- |

36.

obžaluje, da imajo mala in srednja podjetja ter zadruge zelo omejen dostop do naložb, in vztraja, da je treba ustrezen dostop do financiranja urediti z zanesljivimi, dostopnimi in uporabniku prijaznimi mikrokrediti in posrednimi jamstvenimi programi Evropske investicijske banke; meni, da bodo tovrstni programi upravičencem omogočili, da bi ustvarjali inovacije in se preoblikovali tako, da bodo lahko izkoristili potencial notranjega trga Evropske unije;

| 37. | poudarja pomen spodbujanja podjetniške dejavnosti s sprejetjem potrebnih ukrepov za vzpostavitev okolja, ki bo omogočalo sodelovanje družbe v le-tej; bi pozdravil zlasti drugo fazo programa Invest in Med, katere glavno poslanstvo je krepiti sodelovanje med malimi in srednjimi podjetji ter njihovimi predstavniškimi organizacijami v državah članicah EU in v državah južnega Sredozemlja; |
| --- | --- |

37.

poudarja pomen spodbujanja podjetniške dejavnosti s sprejetjem potrebnih ukrepov za vzpostavitev okolja, ki bo omogočalo sodelovanje družbe v le-tej; bi pozdravil zlasti drugo fazo programa Invest in Med, katere glavno poslanstvo je krepiti sodelovanje med malimi in srednjimi podjetji ter njihovimi predstavniškimi organizacijami v državah članicah EU in v državah južnega Sredozemlja;

| 38. | priznava vlogo Evropske investicijske banke, ki prek Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo pomaga malim in srednjim podjetjem v južnem Sredozemlju; pozdravlja odločitev, da bo Evropska investicijska banka zgornjo mejo za svoje dejavnosti v regiji povečala za 1 milijardo EUR, s čimer bodo njene dejavnosti v naslednjih treh letih znašale okrog 6 milijard EUR; ponovno poudarja, da bi Evropska investicijska banka morala svoje naložbene projekte usmeriti zlasti v mala in srednja podjetja ter v razvoj infrastrukturnih projektov, predvsem energetskih, glede na potencial te regije ter pomoč, ki ji ga EU lahko nameni za razvoj in uporabo le-tega; vztraja, da mora Evropska investicijska banka povečati upravne zmogljivosti za nadzor nad svojimi partnerskimi posredniškimi bankami, ki zagotavljajo „globalna posojila“ pod pogoji, določenimi v ciljih zunanjepolitičnega delovanja Evropske unije, da bo njeno delovanje v celoti odgovorno javnosti; |
| --- | --- |

38.

priznava vlogo Evropske investicijske banke, ki prek Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo pomaga malim in srednjim podjetjem v južnem Sredozemlju; pozdravlja odločitev, da bo Evropska investicijska banka zgornjo mejo za svoje dejavnosti v regiji povečala za 1 milijardo EUR, s čimer bodo njene dejavnosti v naslednjih treh letih znašale okrog 6 milijard EUR; ponovno poudarja, da bi Evropska investicijska banka morala svoje naložbene projekte usmeriti zlasti v mala in srednja podjetja ter v razvoj infrastrukturnih projektov, predvsem energetskih, glede na potencial te regije ter pomoč, ki ji ga EU lahko nameni za razvoj in uporabo le-tega; vztraja, da mora Evropska investicijska banka povečati upravne zmogljivosti za nadzor nad svojimi partnerskimi posredniškimi bankami, ki zagotavljajo „globalna posojila“ pod pogoji, določenimi v ciljih zunanjepolitičnega delovanja Evropske unije, da bo njeno delovanje v celoti odgovorno javnosti;

| 39. | pozdravlja nedavno sodelovanje Evropske banke za obnovo in razvoj na sredozemskem območju ter dodatna sredstva, ki so jih za izvajanje dejavnosti te banke namenile Evropska unija in številne posamezne države članice; poziva Evropski svet in Evropski parlament, naj hitro ratificirata spremembe Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj, ki ji bodo omogočile celovito delovanje v sredozemski regiji; meni, da se morajo skupna sredstva za naložbe v to regijo, ki so na voljo Evropski banki za obnovo in razvoj, še povečati in da morajo biti mala in srednja podjetja glavni upravičenci tovrstnih naložb; spodbuja države južnega Sredozemlja, naj svojo zavezanost dokažejo z izvajanjem načel demokracije, pluralizma in tržnega gospodarstva, da bodo lahko pridobile dostop do naložb v skladu s statutom Evropske banke za obnovo in razvoj; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja nedavno sodelovanje Evropske banke za obnovo in razvoj na sredozemskem območju ter dodatna sredstva, ki so jih za izvajanje dejavnosti te banke namenile Evropska unija in številne posamezne države članice; poziva Evropski svet in Evropski parlament, naj hitro ratificirata spremembe Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj, ki ji bodo omogočile celovito delovanje v sredozemski regiji; meni, da se morajo skupna sredstva za naložbe v to regijo, ki so na voljo Evropski banki za obnovo in razvoj, še povečati in da morajo biti mala in srednja podjetja glavni upravičenci tovrstnih naložb; spodbuja države južnega Sredozemlja, naj svojo zavezanost dokažejo z izvajanjem načel demokracije, pluralizma in tržnega gospodarstva, da bodo lahko pridobile dostop do naložb v skladu s statutom Evropske banke za obnovo in razvoj;

| 40. | je prepričan, da je neovirano čezmejno gibanje podjetnikov ključnega pomena za pravilno delovanje območja proste trgovine; je trdno prepričan, da mora Evropska unija bolje uskladiti svojo politiko priseljevanja in trgovinsko politiko; |
| --- | --- |

40.

je prepričan, da je neovirano čezmejno gibanje podjetnikov ključnega pomena za pravilno delovanje območja proste trgovine; je trdno prepričan, da mora Evropska unija bolje uskladiti svojo politiko priseljevanja in trgovinsko politiko;

| 41. | ugotavlja, da poenostavitev vizumskih postopkov ostaja težava za številne predstavnike podjetij iz držav južnega Sredozemlja, ki morajo potovati v Evropsko unijo zaradi sestankov, usposabljanja ali drugih poslovnih razlogov; v tej luči pozdravlja nedavno sporočilo o Dialogu o migracijah, mobilnosti in varnosti z državami južnega Sredozemlja, v katerem Komisija predvideva sporazume o poenostavitvi vizumskih postopkov, da bi podprla mobilnost podjetnikov in drugih ljudi; meni, da bi morala biti načela „celovitosti“ in „zanesljivosti“ vizumskih postopkov enostavnejša, in poziva Komisijo, naj pogajanja o takšnih sporazumih potekajo usklajeno s trgovinskimi pogajanji, s čimer bo zagotovila, da njihovo izvajanje ne bo preveliko birokratsko breme za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da poenostavitev vizumskih postopkov ostaja težava za številne predstavnike podjetij iz držav južnega Sredozemlja, ki morajo potovati v Evropsko unijo zaradi sestankov, usposabljanja ali drugih poslovnih razlogov; v tej luči pozdravlja nedavno sporočilo o Dialogu o migracijah, mobilnosti in varnosti z državami južnega Sredozemlja, v katerem Komisija predvideva sporazume o poenostavitvi vizumskih postopkov, da bi podprla mobilnost podjetnikov in drugih ljudi; meni, da bi morala biti načela „celovitosti“ in „zanesljivosti“ vizumskih postopkov enostavnejša, in poziva Komisijo, naj pogajanja o takšnih sporazumih potekajo usklajeno s trgovinskimi pogajanji, s čimer bo zagotovila, da njihovo izvajanje ne bo preveliko birokratsko breme za mala in srednja podjetja;

Krepitev procesa iz Agadirja

| 42. | obžaluje, ker evro-sredozemsko območje proste trgovine ni bilo ustanovljeno do leta 2010, in upa, da bodo vsi partnerji zagon zaradi arabske pomladi uporabili za ustanovitev polno delujočega območja proste trgovine brez izkrivljanja konkurence v škodo proizvajalcev iz EU; |
| --- | --- |

42.

obžaluje, ker evro-sredozemsko območje proste trgovine ni bilo ustanovljeno do leta 2010, in upa, da bodo vsi partnerji zagon zaradi arabske pomladi uporabili za ustanovitev polno delujočega območja proste trgovine brez izkrivljanja konkurence v škodo proizvajalcev iz EU;

| 43. | predlaga, da se v okviru odprtja politike svobodne izmenjave redno opravljajo presoje vpliva za aktivno in stalno spremljanje učinkov te politike na sredozemske države južne Evrope, da bi dosegli pozitivne učinke za državljane in gospodarske ter proizvodne sisteme različnih držav; |
| --- | --- |

43.

predlaga, da se v okviru odprtja politike svobodne izmenjave redno opravljajo presoje vpliva za aktivno in stalno spremljanje učinkov te politike na sredozemske države južne Evrope, da bi dosegli pozitivne učinke za državljane in gospodarske ter proizvodne sisteme različnih držav;

| 44. | poudarja, da je treba trgovinske strategije, ki se nanašajo na posamezne države, sicer pozdraviti, vendar pa takšni sporazumi ne bi smeli škodovati regionalnemu povezovanju; obžaluje, da je trgovanje znotraj južnega Sredozemlja še vedno zelo omejeno, in ugotavlja, da je leta 2009 samo 6 % uvoza prihajalo iz drugih držav južnega Sredozemlja v primerjavi s 40-odstotnim deležem uvoza iz Evropske unije; spodbuja nove demokratično izvoljene vlade, naj bodo v primerjavi s svojimi predhodnicami bolj odprte za trgovanje s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba trgovinske strategije, ki se nanašajo na posamezne države, sicer pozdraviti, vendar pa takšni sporazumi ne bi smeli škodovati regionalnemu povezovanju; obžaluje, da je trgovanje znotraj južnega Sredozemlja še vedno zelo omejeno, in ugotavlja, da je leta 2009 samo 6 % uvoza prihajalo iz drugih držav južnega Sredozemlja v primerjavi s 40-odstotnim deležem uvoza iz Evropske unije; spodbuja nove demokratično izvoljene vlade, naj bodo v primerjavi s svojimi predhodnicami bolj odprte za trgovanje s sosednjimi državami;

| 45. | priznava, da agadirska skupina ostaja edini primer skupnega prizadevanja za trgovanje znotraj južnega Sredozemlja, in države podpisnice spodbuja, naj razširijo področje uporabe in članstvo znotraj svojih trgovinskih odnosov; poziva Komisijo, naj še naprej podpira to skupino, ki ostaja temeljni kamen, na katerem lahko oblikuje prihodnjo trgovinsko strategijo Evropske unije; |
| --- | --- |

45.

priznava, da agadirska skupina ostaja edini primer skupnega prizadevanja za trgovanje znotraj južnega Sredozemlja, in države podpisnice spodbuja, naj razširijo področje uporabe in članstvo znotraj svojih trgovinskih odnosov; poziva Komisijo, naj še naprej podpira to skupino, ki ostaja temeljni kamen, na katerem lahko oblikuje prihodnjo trgovinsko strategijo Evropske unije;

| 46. | poleg tega poziva Komisijo, naj v poglobljene in celovite sporazume o prosti trgovini vključi prožnost, ki bi sčasoma omogočila združitev posameznih sporazumov s sporazumom iz Agadirja z namenom vzpostavitve enotnega evro-sredozemskega območja proste trgovine; |
| --- | --- |

46.

poleg tega poziva Komisijo, naj v poglobljene in celovite sporazume o prosti trgovini vključi prožnost, ki bi sčasoma omogočila združitev posameznih sporazumov s sporazumom iz Agadirja z namenom vzpostavitve enotnega evro-sredozemskega območja proste trgovine;

| 47. | izraža zadovoljstvo zaradi takojšnje uvedbe mehanizma za spodbujanje trgovine in naložb, ki bo služil kot zbirka podatkov in gospodarskim subjektom omogočil dostop do posodobljenih informacij o trgovinskih in naložbenih pogojih v regiji; vztraja, da je treba uporabo tega mehanizma v podjetjih v državah južnega Sredozemlja dejavno spodbujati in da bi se moral razviti tako, da bi služil lažjemu poslovnemu sodelovanju znotraj regije, ne pa zgolj kot informacijsko orodje; |
| --- | --- |

47.

izraža zadovoljstvo zaradi takojšnje uvedbe mehanizma za spodbujanje trgovine in naložb, ki bo služil kot zbirka podatkov in gospodarskim subjektom omogočil dostop do posodobljenih informacij o trgovinskih in naložbenih pogojih v regiji; vztraja, da je treba uporabo tega mehanizma v podjetjih v državah južnega Sredozemlja dejavno spodbujati in da bi se moral razviti tako, da bi služil lažjemu poslovnemu sodelovanju znotraj regije, ne pa zgolj kot informacijsko orodje;

| 48. | pozdravlja regionalno konvencijo o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu, ki morajo vključevati tudi polno spoštovanje tehnične ureditve med Evropsko unijo in Izraelom o izdelkih iz izraelskih naselbin; poziva Komisijo, naj najpozneje do konca leta 2013 v okviru vseevropsko-sredozemske konvencije pospeši določitev novih pravil o poreklu, saj bodo države južnega Sredozemlja takrat izgubile preferenciale v splošnem sistemu preferencialov in ugodna pravila o poreklu iz te sheme; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja regionalno konvencijo o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu, ki morajo vključevati tudi polno spoštovanje tehnične ureditve med Evropsko unijo in Izraelom o izdelkih iz izraelskih naselbin; poziva Komisijo, naj najpozneje do konca leta 2013 v okviru vseevropsko-sredozemske konvencije pospeši določitev novih pravil o poreklu, saj bodo države južnega Sredozemlja takrat izgubile preferenciale v splošnem sistemu preferencialov in ugodna pravila o poreklu iz te sheme;

Omogočanje lažjega dostopa do znanja in neposrednih stikov

| 49. | spodbuja države članice Evropske unije, naj odigrajo veliko ambicioznejšo vlogo v strategiji Evropske unije za južno sosedstvo z zagotavljanjem obsežnejših programov za štipendiranje študentov iz držav južnega Sredozemlja obeh spolov in iz vseh socialno-ekonomskih in etničnih okolij, še posebej na področju ekonomije, poslovnih ved, informacijskih tehnologij, komunikacijskih ved in trgovine; poziva Komisijo in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj nemudoma predlaga vzpostavitev programov Erasmus in Leonardo da Vinci za države evro-sredozemskega partnerstva; ugotavlja, da so bili drugi udeleženci, na primer države Sveta za sodelovanje v Zalivu, učinkovitejši pri zagotavljanju tovrstne pomoči državam južnega Sredozemlja; meni, da lahko takšne povezave zagotovijo vzpostavitev trajnih vezi s prihodnjimi poslovnimi partnerji v državah južnega Sredozemlja; |
| --- | --- |

49.

spodbuja države članice Evropske unije, naj odigrajo veliko ambicioznejšo vlogo v strategiji Evropske unije za južno sosedstvo z zagotavljanjem obsežnejših programov za štipendiranje študentov iz držav južnega Sredozemlja obeh spolov in iz vseh socialno-ekonomskih in etničnih okolij, še posebej na področju ekonomije, poslovnih ved, informacijskih tehnologij, komunikacijskih ved in trgovine; poziva Komisijo in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj nemudoma predlaga vzpostavitev programov Erasmus in Leonardo da Vinci za države evro-sredozemskega partnerstva; ugotavlja, da so bili drugi udeleženci, na primer države Sveta za sodelovanje v Zalivu, učinkovitejši pri zagotavljanju tovrstne pomoči državam južnega Sredozemlja; meni, da lahko takšne povezave zagotovijo vzpostavitev trajnih vezi s prihodnjimi poslovnimi partnerji v državah južnega Sredozemlja;

| 50. | opozarja na vlogo umetnikov, kulturnih akterjev in avtorjev spletnih dnevnikov, ki so nekaterim arabskim civilnim družbam omogočili, da se osvobodijo diktatorskih režimov in stopijo na pot v demokracijo; poziva Evropsko unijo, naj zagotovi, da bo trgovinska politika zajemala tudi kulturno sodelovanje, vključno s skupnimi pobudami na področju umetnosti, izobraževanja, medijev, interneta in drugih sektorjev, ki so bistvenega pomena za spodbujanje človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

50.

opozarja na vlogo umetnikov, kulturnih akterjev in avtorjev spletnih dnevnikov, ki so nekaterim arabskim civilnim družbam omogočili, da se osvobodijo diktatorskih režimov in stopijo na pot v demokracijo; poziva Evropsko unijo, naj zagotovi, da bo trgovinska politika zajemala tudi kulturno sodelovanje, vključno s skupnimi pobudami na področju umetnosti, izobraževanja, medijev, interneta in drugih sektorjev, ki so bistvenega pomena za spodbujanje človekovih pravic in demokracije;

| 51. | poziva k takojšnji vzpostavitvi gospodarskih zbornic Evropske unije in partnerskih držav, ki bodo služile kot prostor za spodbujanje skupnega trgovanja in vzajemne izmenjave med gospodarskimi partnerji, vključno s seminarji in poslovnimi sejmi; obžaluje, da razen gospodarske zbornice Evropske unije in Izraela v tej regiji ni drugih dvostranskih gospodarskih zbornic; |
| --- | --- |

51.

poziva k takojšnji vzpostavitvi gospodarskih zbornic Evropske unije in partnerskih držav, ki bodo služile kot prostor za spodbujanje skupnega trgovanja in vzajemne izmenjave med gospodarskimi partnerji, vključno s seminarji in poslovnimi sejmi; obžaluje, da razen gospodarske zbornice Evropske unije in Izraela v tej regiji ni drugih dvostranskih gospodarskih zbornic;

Povečanje učinka ukrepov Evropske unije

| 52. | vztraja, da je treba trgovinske pobude Komisije podpreti s povečanjem prisotnosti uslužbencev Evropske unije za trgovino na terenu; obžaluje dejstvo, da ima delegacija Evropske unije v Tuniziji le enega uslužbenca, pristojnega za trgovino, medtem ko v Jordaniji pristojnega za trgovino sploh ni, kljub temu, da z obema državama potekajo postopki za določitev področja uporabe poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini; |
| --- | --- |

52.

vztraja, da je treba trgovinske pobude Komisije podpreti s povečanjem prisotnosti uslužbencev Evropske unije za trgovino na terenu; obžaluje dejstvo, da ima delegacija Evropske unije v Tuniziji le enega uslužbenca, pristojnega za trgovino, medtem ko v Jordaniji pristojnega za trgovino sploh ni, kljub temu, da z obema državama potekajo postopki za določitev področja uporabe poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini;

| 53. | poleg tega meni, da je pomembno, da Evropska unija v celoti usklajuje svoje trgovinske in naložbene dejavnosti ter dejavnosti finančne podpore v regiji ter tako doseže največji možen pozitivni učinek; je zaskrbljen, ker bi lahko veliko število akterjev iz Evropske unije, iz samih partnerskih državah, pa tudi drugih zunanjih akterjev privedlo do tega, da bi pomembna prizadevanja zaradi pomanjkanja usklajevanja razvodenela ali se podvajala; |
| --- | --- |

53.

poleg tega meni, da je pomembno, da Evropska unija v celoti usklajuje svoje trgovinske in naložbene dejavnosti ter dejavnosti finančne podpore v regiji ter tako doseže največji možen pozitivni učinek; je zaskrbljen, ker bi lahko veliko število akterjev iz Evropske unije, iz samih partnerskih državah, pa tudi drugih zunanjih akterjev privedlo do tega, da bi pomembna prizadevanja zaradi pomanjkanja usklajevanja razvodenela ali se podvajala;

| 54. | poudarja potrebo po tesnejšem usklajevanju med finančnimi instrumenti evropske sosedske politike, kot je Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo, ter različnimi evropskimi, mednarodnimi in regionalnimi finančnimi institucijami v regiji, vključno z Evropsko investicijsko banko, Evropsko banko za obnovo in razvoj ter Svetovno banko, s čimer bi zagotovili najvišjo možno raven učinkovitosti in usklajenosti; poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo pri usklajevanju tovrstnih prizadevanj; |
| --- | --- |

54.

poudarja potrebo po tesnejšem usklajevanju med finančnimi instrumenti evropske sosedske politike, kot je Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo, ter različnimi evropskimi, mednarodnimi in regionalnimi finančnimi institucijami v regiji, vključno z Evropsko investicijsko banko, Evropsko banko za obnovo in razvoj ter Svetovno banko, s čimer bi zagotovili najvišjo možno raven učinkovitosti in usklajenosti; poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo pri usklajevanju tovrstnih prizadevanj;

*

* *

| 55. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski investicijski banki, Evropski banki za obnovo in razvoj, predsednikom držav in vlad ter parlamentom držav članic ter držav južnega Sredozemlja in Uniji za Sredozemlje. |
| --- | --- |

55.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski investicijski banki, Evropski banki za obnovo in razvoj, predsednikom držav in vlad ter parlamentom držav članic ter držav južnega Sredozemlja in Uniji za Sredozemlje.

---

(1)  UL C 272 E, 9.11.2006, str. 570.

(2)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 35.

(3)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

(4)  UL L 147, 21.6.2000, str. 3.

(5)  UL L 70, 18.3.2000, str. 2.

(6)  UL L 129, 15.5.2002, str. 3.

(7)  UL L 304, 30.9.2004, str. 39.

(8)  UL L 143, 30.5.2006, str. 2.

(9)  UL L 265, 10.10.2005, str. 2.

(10)  UL L 187, 16.7.1997, str. 3.

(11)  UL L 35, 13.2.1996, str. 1.

(12)  C(2007)0672.

(13)  C(2011)5381.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0141.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0154.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0576.

---

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/31 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/31

---

Četrtek, 10. maj 2012Patentiranje osnovnih bioloških postopkov

P7_TA(2012)0202

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o patentiranju osnovnih bioloških postopkov (2012/2623(RSP))

2013/C 261 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 98/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 1998 o pravnem varstvu biotehnoloških izumov (1) (v nadaljevanju: Direktiva 98/44/ES), zlasti člena 4 te direktive, ki navaja, da rastlinskih sort in živalskih pasem ter postopkov za pridobivanje rastlin ali živali, ki so v bistvu biološki, ni mogoče patentirati, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 98/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 1998 o pravnem varstvu biotehnoloških izumov (1) (v nadaljevanju: Direktiva 98/44/ES), zlasti člena 4 te direktive, ki navaja, da rastlinskih sort in živalskih pasem ter postopkov za pridobivanje rastlin ali živali, ki so v bistvu biološki, ni mogoče patentirati,

| — | ob upoštevanju člena 2(2) in uvodne izjave 33 Direktive 98/44/ES, ki navajata, da je postopek za pridobivanje rastlin ali živali v bistvu biološki, če v celoti sestoji iz naravnih pojavov, kot sta križanje in selekcija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2(2) in uvodne izjave 33 Direktive 98/44/ES, ki navajata, da je postopek za pridobivanje rastlin ali živali v bistvu biološki, če v celoti sestoji iz naravnih pojavov, kot sta križanje in selekcija,

| — | ob upoštevanju pomembnosti ustreznega izvajanja člena 11 Direktive 98/44/ES, da se zagotovijo pravice kmetov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pomembnosti ustreznega izvajanja člena 11 Direktive 98/44/ES, da se zagotovijo pravice kmetov,

| — | ob upoštevanju Konvencije o podeljevanju evropskih patentov z dne 5. oktobra 1973 (v nadaljevanju: konvencija o evropskih patentih) in člena 53(b) te konvencije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o podeljevanju evropskih patentov z dne 5. oktobra 1973 (v nadaljevanju: konvencija o evropskih patentih) in člena 53(b) te konvencije,

| — | ob upoštevanju sklepa upravnega sveta Evropske patentne organizacije z dne 16. junija 1999 o vključitvi določb Direktive 98/44/ES v pravilnik o izvajanju konvencije o evropskih patentih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa upravnega sveta Evropske patentne organizacije z dne 16. junija 1999 o vključitvi določb Direktive 98/44/ES v pravilnik o izvajanju konvencije o evropskih patentih (2),

| — | ob upoštevanju sklepa št. G 2/06 Evropskega patentnega urada (EPO) in sodbe št. C-34/10 Sodišča Evropske unije, ki določata, da je treba pri interpretaciji prepovedi v patentnem pravu upoštevati tehnične informacije zahtevka v celoti, ne samo besedila patentnih prijav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa št. G 2/06 Evropskega patentnega urada (EPO) in sodbe št. C-34/10 Sodišča Evropske unije, ki določata, da je treba pri interpretaciji prepovedi v patentnem pravu upoštevati tehnične informacije zahtevka v celoti, ne samo besedila patentnih prijav,

| — | ob upoštevanju sklepov št. G 2/07 (o brokoliju) in št. G 1/08 (o paradižnikih) razširjenega odbora za pritožbe EPO, ki načeloma izključujeta možnost patentiranja za postopek gojenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov št. G 2/07 (o brokoliju) in št. G 1/08 (o paradižnikih) razširjenega odbora za pritožbe EPO, ki načeloma izključujeta možnost patentiranja za postopek gojenja,

| — | ob upoštevanju patentov, ki jih je EPO podelila za običajno gojenje rastlin, kot so brokoli (EP 1 069 819), paradižniki (EP 1 211 926) in melone (EP 1 962 578), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju patentov, ki jih je EPO podelila za običajno gojenje rastlin, kot so brokoli (EP 1 069 819), paradižniki (EP 1 211 926) in melone (EP 1 962 578),

| — | ob upoštevanju patentov, ki jih je EPO podelila za običajno vzrejo živali, na primer za izbiro spola in plemenski material za običajno vzrejo (EP 1 263 521, EP 1 257 168), selekcijo krav molznic (EP 1 330 552) in živinorejo (EP 1 506 316), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju patentov, ki jih je EPO podelila za običajno vzrejo živali, na primer za izbiro spola in plemenski material za običajno vzrejo (EP 1 263 521, EP 1 257 168), selekcijo krav molznic (EP 1 330 552) in živinorejo (EP 1 506 316),

| — | ob upoštevanju Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, h kateri je Evropska unija pristopila v skladu s Sklepom Sveta št. 2004/869/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, h kateri je Evropska unija pristopila v skladu s Sklepom Sveta št. 2004/869/ES (3),

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije za varstvo novih rastlinskih sort z dne 2. decembra 1961, kot je bila spremenjena v Ženevi 10. novembra 1972, 23. oktobra 1978 in 19. marca 1991 (v nadaljevanju: konvencija o novih rastlinskih sortah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije za varstvo novih rastlinskih sort z dne 2. decembra 1961, kot je bila spremenjena v Ženevi 10. novembra 1972, 23. oktobra 1978 in 19. marca 1991 (v nadaljevanju: konvencija o novih rastlinskih sortah),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (4) (v nadaljevanju: Uredba (ES) št. 2100/94), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (4) (v nadaljevanju: Uredba (ES) št. 2100/94),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker so pravice intelektualne lastnine pomembne za razvoj novih rastlinskih sort in inovacij na področju rastlin, so pa tudi nujen pogoj za spodbujanje rasti in inovativnosti ter pomoč evropskim podjetjem, zlasti malim in srednje velikim, pri soočanju z gospodarsko krizo in svetovno konkurenco; |
| --- | --- |

A.

ker so pravice intelektualne lastnine pomembne za razvoj novih rastlinskih sort in inovacij na področju rastlin, so pa tudi nujen pogoj za spodbujanje rasti in inovativnosti ter pomoč evropskim podjetjem, zlasti malim in srednje velikim, pri soočanju z gospodarsko krizo in svetovno konkurenco;

| B. | ker lahko zlasti na področju gojenja in vzreje preobsežna patentna zaščita zavira inovacije in napredek ter škoduje malim in srednje velikim rejcem in pridelovalcem, ker ovira dostop do živalskih in rastlinskih genskih virov; |
| --- | --- |

B.

ker lahko zlasti na področju gojenja in vzreje preobsežna patentna zaščita zavira inovacije in napredek ter škoduje malim in srednje velikim rejcem in pridelovalcem, ker ovira dostop do živalskih in rastlinskih genskih virov;

| C. | ker je gojenje rastlin bistven pogoj za zanesljivo preskrbo s hrano, v določeni meri pa tudi z energijo; |
| --- | --- |

C.

ker je gojenje rastlin bistven pogoj za zanesljivo preskrbo s hrano, v določeni meri pa tudi z energijo;

| D. | ker so običajne metode gojenja in vzreje ključnega pomena za sodobno gojenje rastlin in vzrejo živali; |
| --- | --- |

D.

ker so običajne metode gojenja in vzreje ključnega pomena za sodobno gojenje rastlin in vzrejo živali;

| E. | ker je temeljno načelo mednarodnega sistema žlahtniteljskih pravic, temelječega na konvenciji o novih rastlinskih sortah, in sistema EU, temelječega na Uredbi (ES) št. 2100/94, to, da imetnik rastlinske sorte ne more preprečiti drugim, da bi zaščiteno rastlino izkoristili za spodbujanje uporabe zaščitenih sort pri nadaljnjem gojenju; |
| --- | --- |

E.

ker je temeljno načelo mednarodnega sistema žlahtniteljskih pravic, temelječega na konvenciji o novih rastlinskih sortah, in sistema EU, temelječega na Uredbi (ES) št. 2100/94, to, da imetnik rastlinske sorte ne more preprečiti drugim, da bi zaščiteno rastlino izkoristili za spodbujanje uporabe zaščitenih sort pri nadaljnjem gojenju;

| F. | ker je pomembno, da podobna pravica obstaja v patentnem pravu v celotni Evropski uniji; |
| --- | --- |

F.

ker je pomembno, da podobna pravica obstaja v patentnem pravu v celotni Evropski uniji;

| G. | ker člen 4 Direktive 98/44/ES in člen 53(b) konvencije o evropskih patentih določata, da rastlinskih sort in živalskih pasem ter postopkov za pridobivanje rastlin ali živali, ki so v bistvu biološki, ni mogoče patentirati; |
| --- | --- |

G.

ker člen 4 Direktive 98/44/ES in člen 53(b) konvencije o evropskih patentih določata, da rastlinskih sort in živalskih pasem ter postopkov za pridobivanje rastlin ali živali, ki so v bistvu biološki, ni mogoče patentirati;

| H. | ker lahko patenti za proizvode, pridobljene z običajnim gojenjem oziroma vzrejo, ali za genetski material, potreben za običajno gojenje oziroma vzrejo, spodkopljejo uveljavljanje izjeme iz člena 4 Direktive 98/44/ES in člena 53(b) konvencije o evropskih patentih; |
| --- | --- |

H.

ker lahko patenti za proizvode, pridobljene z običajnim gojenjem oziroma vzrejo, ali za genetski material, potreben za običajno gojenje oziroma vzrejo, spodkopljejo uveljavljanje izjeme iz člena 4 Direktive 98/44/ES in člena 53(b) konvencije o evropskih patentih;

| I. | ker je na področju genskega inženirstva mogoče podeljevati patente, pri tem pa je treba ohraniti prepoved patentiranja rastlinskih sort in živalskih pasem; |
| --- | --- |

I.

ker je na področju genskega inženirstva mogoče podeljevati patente, pri tem pa je treba ohraniti prepoved patentiranja rastlinskih sort in živalskih pasem;

| J. | ker je treba na področju biotehnologije pri odločitvah o možnostih patentiranja upoštevati tehnične informacije izuma v celoti, ne samo besedila patentne prijave, in ker sta to načelo celotne vsebine v nedavnih sklepih oziroma sodbah uporabila tako Evropski patentni urad kot Sodišče Evropske unije (5); |
| --- | --- |

J.

ker je treba na področju biotehnologije pri odločitvah o možnostih patentiranja upoštevati tehnične informacije izuma v celoti, ne samo besedila patentne prijave, in ker sta to načelo celotne vsebine v nedavnih sklepih oziroma sodbah uporabila tako Evropski patentni urad kot Sodišče Evropske unije (5);

| K. | ker mora Komisija v skladu s členom 16(c) Direktive 98/44/ES letno poročati „o razvoju patentnega prava in njegovem vplivu na biotehnologijo in genski inženiring“; |
| --- | --- |

K.

ker mora Komisija v skladu s členom 16(c) Direktive 98/44/ES letno poročati „o razvoju patentnega prava in njegovem vplivu na biotehnologijo in genski inženiring“;

| L. | ker Komisija od leta 2005 ni objavila niti enega takšnega poročila; |
| --- | --- |

L.

ker Komisija od leta 2005 ni objavila niti enega takšnega poročila;

| M. | ker je Parlament v resoluciji z dne 26. oktobra 2005 o patentih za biotehnološke izume (6) Komisijo pozval, naj v naslednjem poročilu temeljito obravnava ustrezno izvajanje člena 4(1)(a) Direktive 98/44/ES; |
| --- | --- |

M.

ker je Parlament v resoluciji z dne 26. oktobra 2005 o patentih za biotehnološke izume (6) Komisijo pozval, naj v naslednjem poročilu temeljito obravnava ustrezno izvajanje člena 4(1)(a) Direktive 98/44/ES;

| N. | ker bi takšna poročila Komisije služila izčrpnemu obveščanju javnosti in ker bi morala Evropska unija odigrati vodilno vlogo pri spodbujanju javne razprave; |
| --- | --- |

N.

ker bi takšna poročila Komisije služila izčrpnemu obveščanju javnosti in ker bi morala Evropska unija odigrati vodilno vlogo pri spodbujanju javne razprave;

| 1. | priznava pomembno vlogo EPO pri podpori inovacijam, konkurenčnosti in gospodarski rasti v Evropi; |
| --- | --- |

1.

priznava pomembno vlogo EPO pri podpori inovacijam, konkurenčnosti in gospodarski rasti v Evropi;

| 2. | se zaveda, da patenti prispevajo k širjenju dragocenih tehničnih informacij in so pomembno orodje za prenos tehnologije; |
| --- | --- |

2.

se zaveda, da patenti prispevajo k širjenju dragocenih tehničnih informacij in so pomembno orodje za prenos tehnologije;

| 3. | pozdravlja sklepa razširjenega odbora za pritožbe EPO v zadevah „brokoli“ (G 2/07) in „paradižnik“ (G 1/08), ki obravnavata pravilno razlago izraza „postopki za pridobivanje rastlin ali živali, ki so v bistvu biološki“, ki v Direktivi 98/44/ES in konvenciji o evropskih patentih določa, da takšnih postopkov ni mogoče patentirati; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sklepa razširjenega odbora za pritožbe EPO v zadevah „brokoli“ (G 2/07) in „paradižnik“ (G 1/08), ki obravnavata pravilno razlago izraza „postopki za pridobivanje rastlin ali živali, ki so v bistvu biološki“, ki v Direktivi 98/44/ES in konvenciji o evropskih patentih določa, da takšnih postopkov ni mogoče patentirati;

| 4. | poziva EPO, naj iz patentiranja izključi tudi proizvode, pridobljene z običajnim gojenjem oziroma vzrejo in vsemi metodami običajnega gojenja in vzreje, vključno z metodo SMART (precizno gojenje) in materialom, ki se uporablja za običajno gojenje oziroma vzrejo; |
| --- | --- |

4.

poziva EPO, naj iz patentiranja izključi tudi proizvode, pridobljene z običajnim gojenjem oziroma vzrejo in vsemi metodami običajnega gojenja in vzreje, vključno z metodo SMART (precizno gojenje) in materialom, ki se uporablja za običajno gojenje oziroma vzrejo;

| 5. | poziva Komisijo, naj v prihodnjem poročilu obravnava sklepa razširjenega odbora za pritožbe EPO o brokoliju in paradižniku; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj v prihodnjem poročilu obravnava sklepa razširjenega odbora za pritožbe EPO o brokoliju in paradižniku;

| 6. | pozdravlja nedavni sklep Evropskega patentnega urada v primeru WARF in sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi Brüstle, saj ustrezno razlagata Direktivo 98/44/ES in sta pomembna referenca glede tako imenovanega pristopa celotne vsebine; poziva Evropsko komisijo, naj na podlagi tega sklepa in sodbe ustrezno ukrepa na drugih zadevnih političnih področjih, da bi politiko EU uskladila z njima; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja nedavni sklep Evropskega patentnega urada v primeru WARF in sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi Brüstle, saj ustrezno razlagata Direktivo 98/44/ES in sta pomembna referenca glede tako imenovanega pristopa celotne vsebine; poziva Evropsko komisijo, naj na podlagi tega sklepa in sodbe ustrezno ukrepa na drugih zadevnih političnih področjih, da bi politiko EU uskladila z njima;

| 7. | poziva Komisijo, naj v prihodnjem poročilu obravnava morebitne posledice patentiranja metod gojenja rastlin in njihovega učinka na gojenje in vzrejo, kmetijstvo, živilsko industrijo in varnost hrane; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj v prihodnjem poročilu obravnava morebitne posledice patentiranja metod gojenja rastlin in njihovega učinka na gojenje in vzrejo, kmetijstvo, živilsko industrijo in varnost hrane;

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo EU v svojem patentnem pravu za gojenje rastlin in vzrejo živali še naprej v celoti upoštevala izjemo, ki se uporablja za rejce in gojitelje; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo EU v svojem patentnem pravu za gojenje rastlin in vzrejo živali še naprej v celoti upoštevala izjemo, ki se uporablja za rejce in gojitelje;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic in EPO. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic in EPO.

---

(1)  UL L 213, 30.7.1998, str. 13.

(2)  Uradni list EPO št. 7/1999, str. 437.

(3)  UL L 378, 23.12.2004, str. 1.

(4)  UL L 227, 1.9.1994, str. 1.

(5)  Razširjeni odbor za pritožbe Evropskega patentnega urada, sklep z dne 25. novembra 2008, G 2/06 („WARF“), in zadeva Sodišča Evropske unije C-34/10 (Greenpeace proti Brüstle).

(6)  UL C 272 E, 9.11.2006, str. 440.

---

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/34

---

Četrtek, 10. maj 2012Pomorsko piratstvo

P7_TA(2012)0203

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o pomorskem piratstvu (2011/2962(RSP))

2013/C 261 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (1),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o piratstvu na morju, zlasti resolucije z dne 23. oktobra 2008 o piratstvu na morju (2) in resolucije z dne 26. novembra 2009 o politični rešitvi vprašanja piratstva v obalnih vodah Somalije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o piratstvu na morju, zlasti resolucije z dne 23. oktobra 2008 o piratstvu na morju (2) in resolucije z dne 26. novembra 2009 o politični rešitvi vprašanja piratstva v obalnih vodah Somalije (3),

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) z dne 10. decembra 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) z dne 10. decembra 1982,

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o preprečevanju nezakonitih dejanj proti varnosti v pomorski plovbi iz leta 1988, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o preprečevanju nezakonitih dejanj proti varnosti v pomorski plovbi iz leta 1988,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov o razmerah v Somaliji, zlasti resolucije 2036(2012) z dne 22. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov o razmerah v Somaliji, zlasti resolucije 2036(2012) z dne 22. februarja 2012,

| — | ob upoštevanju skupnega ukrepa Sveta 2008/749/SZVP z dne 19. septembra 2008 o vojaškem usklajevalnem ukrepu Evropske unije v podporo resoluciji varnostnega sveta Združenih narodov 1816(2008) (EU NAVCO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega ukrepa Sveta 2008/749/SZVP z dne 19. septembra 2008 o vojaškem usklajevalnem ukrepu Evropske unije v podporo resoluciji varnostnega sveta Združenih narodov 1816(2008) (EU NAVCO),

| — | ob upoštevanju skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju od piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo ter njihovemu preprečevanju in zatiranju (EU NAVFOR Atalanta) in sklepa Sveta 2010/766/SZVP, ki spreminja skupni ukrep Sveta 2008/851/SZVP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju od piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo ter njihovemu preprečevanju in zatiranju (EU NAVFOR Atalanta) in sklepa Sveta 2010/766/SZVP, ki spreminja skupni ukrep Sveta 2008/851/SZVP,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 23. marca 2012 o podaljšanju mandata misije EU NAVFOR Atalanta do decembra 2014 in razširitvi njenega območja delovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 23. marca 2012 o podaljšanju mandata misije EU NAVFOR Atalanta do decembra 2014 in razširitvi njenega območja delovanja,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta 2010/96/SZVP z dne 15. februarja 2010 in sklepa Sveta 2010/197/SZVP z dne 31. marca 2010 o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta 2010/96/SZVP z dne 15. februarja 2010 in sklepa Sveta 2010/197/SZVP z dne 31. marca 2010 o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia),

| — | ob upoštevanju koncepta kriznega upravljanja v pripravi v zvezi z misijo za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti, ki kot civilna misija SVOP zagotavlja vojaška strokovna znanja, o čemer se je Svet za zunanje zadeve dogovoril 16. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju koncepta kriznega upravljanja v pripravi v zvezi z misijo za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti, ki kot civilna misija SVOP zagotavlja vojaška strokovna znanja, o čemer se je Svet za zunanje zadeve dogovoril 16. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira za območje Afriškega roga za usmerjanje delovanja EU na tem območju, ki ga je Svet sprejel dne 14. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira za območje Afriškega roga za usmerjanje delovanja EU na tem območju, ki ga je Svet sprejel dne 14. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju sporazuma o delitvi oblasti, podpisanega 9. junija 2008 v Džibutiju, katerega cilj je spodbuditi široko narodno spravo ter oblikovati močno in vključujoče politično zavezništvo, ki bi lahko zagotovilo mir in spravo ter ponovno vzpostavilo osrednjo oblast v tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o delitvi oblasti, podpisanega 9. junija 2008 v Džibutiju, katerega cilj je spodbuditi široko narodno spravo ter oblikovati močno in vključujoče politično zavezništvo, ki bi lahko zagotovilo mir in spravo ter ponovno vzpostavilo osrednjo oblast v tej državi,

| — | ob upoštevanju sklepov konference za Somalijo v Londonu z dne 23. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov konference za Somalijo v Londonu z dne 23. februarja 2012,

| — | ob upoštevanju členom 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členom 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je bil v zgodovini Evrope pomorski promet eden od ključnih temeljev gospodarske rasti in blaginje in ker več kot 80 % svetovne trgovine poteka po morju; ker piratstvo ogroža mednarodno varnost in regionalno stabilnost in ker ima zato EU resničen interes, da prispeva k mednarodni varnosti in boju proti piratstvu ter njegovim temeljnim vzrokom kot prednostni nalogi EU; |
| --- | --- |

A.

ker je bil v zgodovini Evrope pomorski promet eden od ključnih temeljev gospodarske rasti in blaginje in ker več kot 80 % svetovne trgovine poteka po morju; ker piratstvo ogroža mednarodno varnost in regionalno stabilnost in ker ima zato EU resničen interes, da prispeva k mednarodni varnosti in boju proti piratstvu ter njegovim temeljnim vzrokom kot prednostni nalogi EU;

| B. | ker je treba piratstvo obravnavati kot mednarodni kriminal; ker piratstvo in oboroženi ropi na morju zahtevajo usklajen odziv v okviru celostnega pravnega okvira, ki ga zagotavlja konvencija UNCLOS; ker člen 100 te konvencije predpisuje, da so pri zatiranju piratstva dolžne sodelovati vse države; |
| --- | --- |

B.

ker je treba piratstvo obravnavati kot mednarodni kriminal; ker piratstvo in oboroženi ropi na morju zahtevajo usklajen odziv v okviru celostnega pravnega okvira, ki ga zagotavlja konvencija UNCLOS; ker člen 100 te konvencije predpisuje, da so pri zatiranju piratstva dolžne sodelovati vse države;

| C. | ker piratstvo na odprtem morju še vedno ni rešen problem, čeprav se je število uspešnih napadov v zadnjem letu precej zmanjšalo, zlasti zaradi dejavnosti Atalante ter uporabe vojaških in zasebnih enot za varovanje ladij; ker se piratstvo v Zahodnem Indijskem oceanu še naprej hitro širi, zlasti ob obalah Somalije in Afriškega roga, pa tudi na drugih območjih, med drugim v jugovzhodni Aziji in zahodni Afriki, in tako postaja vse večja grožnja človeškim življenjem in varnosti pomorščakov ter drugih ljudi, regionalnemu razvoju in stabilnosti, morskemu okolju, svetovni trgovini, vsem vrstam pomorskega prometa in plovil, tudi ribiških, ter dostavi humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

C.

ker piratstvo na odprtem morju še vedno ni rešen problem, čeprav se je število uspešnih napadov v zadnjem letu precej zmanjšalo, zlasti zaradi dejavnosti Atalante ter uporabe vojaških in zasebnih enot za varovanje ladij; ker se piratstvo v Zahodnem Indijskem oceanu še naprej hitro širi, zlasti ob obalah Somalije in Afriškega roga, pa tudi na drugih območjih, med drugim v jugovzhodni Aziji in zahodni Afriki, in tako postaja vse večja grožnja človeškim življenjem in varnosti pomorščakov ter drugih ljudi, regionalnemu razvoju in stabilnosti, morskemu okolju, svetovni trgovini, vsem vrstam pomorskega prometa in plovil, tudi ribiških, ter dostavi humanitarne pomoči;

| D. | ker se je Svet odločil, da bo protipiratsko operacijo EU Atalanta podaljšal še za dve leti do decembra 2014, da bi pripomogli k zaščiti plovil Svetovnega programa za hrano, ki dostavljajo hrano razseljenim osebam v Somaliji, zaščiti plovil misije Afriške unije v Somaliji (Amisom), k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred obalo Somalije ter k zaščiti ogroženih plovil v somalskih obalnih vodah po preučitvi njihove ogroženosti; ker operacija EU NAVFOR Atalanta prispeva tudi k spremljanju ribolovnih dejavnosti pred obalo Somalije; |
| --- | --- |

D.

ker se je Svet odločil, da bo protipiratsko operacijo EU Atalanta podaljšal še za dve leti do decembra 2014, da bi pripomogli k zaščiti plovil Svetovnega programa za hrano, ki dostavljajo hrano razseljenim osebam v Somaliji, zaščiti plovil misije Afriške unije v Somaliji (Amisom), k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred obalo Somalije ter k zaščiti ogroženih plovil v somalskih obalnih vodah po preučitvi njihove ogroženosti; ker operacija EU NAVFOR Atalanta prispeva tudi k spremljanju ribolovnih dejavnosti pred obalo Somalije;

| E. | ker čez nevarna morska območja vsako leto pluje 10 000 evropskih ladij in je torej piratstvo, poleg tega da ogroža človeška življenja in varnost, tudi gospodarski problem, saj ogroža mednarodne trgovinske pomorske linije in občutno negativno vpliva na mednarodno trgovino; |
| --- | --- |

E.

ker čez nevarna morska območja vsako leto pluje 10 000 evropskih ladij in je torej piratstvo, poleg tega da ogroža človeška življenja in varnost, tudi gospodarski problem, saj ogroža mednarodne trgovinske pomorske linije in občutno negativno vpliva na mednarodno trgovino;

| F. | ker število poskusov napada na plovila narašča: leta 2011 se je poročalo o 28 ugrabljenih ladjah, 470 ugrabljenih in 15 umorjenih pomorščakih, trenutno pa je v Somaliji ugrabljenih več kot sedem ladij, za katere se zahteva odkupnina, približno 191 pomorščakov pa je talcev, ki vse daljša obdobja živijo v ponižujočih in nečloveških razmerah; |
| --- | --- |

F.

ker število poskusov napada na plovila narašča: leta 2011 se je poročalo o 28 ugrabljenih ladjah, 470 ugrabljenih in 15 umorjenih pomorščakih, trenutno pa je v Somaliji ugrabljenih več kot sedem ladij, za katere se zahteva odkupnina, približno 191 pomorščakov pa je talcev, ki vse daljša obdobja živijo v ponižujočih in nečloveških razmerah;

| G. | ker pirati nenehno prilagajajo svoje taktike in metode ter so z uporabo ugrabljenih ladij, ki jim služijo kot tako imenovane „matične ladje“, razširili doseg svojega delovanja; |
| --- | --- |

G.

ker pirati nenehno prilagajajo svoje taktike in metode ter so z uporabo ugrabljenih ladij, ki jim služijo kot tako imenovane „matične ladje“, razširili doseg svojega delovanja;

| H. | ker je stalna politična nestabilnost v Somaliji eden od razlogov za piratstvo in ta problem še zaostruje ter ker nekateri Somalci v piratstvu vidijo donosen in mogoč vir dohodka; |
| --- | --- |

H.

ker je stalna politična nestabilnost v Somaliji eden od razlogov za piratstvo in ta problem še zaostruje ter ker nekateri Somalci v piratstvu vidijo donosen in mogoč vir dohodka;

| I. | ker se piratstva ne da premagati samo z vojaškimi sredstvi, ampak je uspeh odvisen predvsem od uspešnega spodbujanja miru, razvoja in izgradnje države v Somaliji; |
| --- | --- |

I.

ker se piratstva ne da premagati samo z vojaškimi sredstvi, ampak je uspeh odvisen predvsem od uspešnega spodbujanja miru, razvoja in izgradnje države v Somaliji;

| J. | ker so varnostne in vojaške razmere v Somaliji še vedno nevarne in nepredvidljive; ker je misija Afriške unije AMISOM uspela odriniti islamsko milico Al Šababa in je šele pred kratkim napotila 100 vojakov v Baidoi; ker je Kenija pred kratkim vojaško posredovala v južni in osredji Somaliji, a ni mogla odločno poraziti Al Šababa; ker so sile etiopske državne obrambe februarja 2012 posredovale v regijah Hiran in Bay; ker je Human Rights Watch objavil poročila o zlorabah človekovih pravic, mučenju, samovoljnih pridržanjih, usmrtitvah po hitrem postopku in nezakonitih povračilnih napadih na civiliste, ki so jih izvedle etiopske sile ter milice, privržene prehodni zvezni vladi Somalije; ker je skupina ZN za nadzor nad sankcijami obtožila sosednjo Eritrejo, da dobavlja orožje, usposabljanje in finančno pomoč Al Šababu ter s tem krši embargo ZN na orožje; |
| --- | --- |

J.

ker so varnostne in vojaške razmere v Somaliji še vedno nevarne in nepredvidljive; ker je misija Afriške unije AMISOM uspela odriniti islamsko milico Al Šababa in je šele pred kratkim napotila 100 vojakov v Baidoi; ker je Kenija pred kratkim vojaško posredovala v južni in osredji Somaliji, a ni mogla odločno poraziti Al Šababa; ker so sile etiopske državne obrambe februarja 2012 posredovale v regijah Hiran in Bay; ker je Human Rights Watch objavil poročila o zlorabah človekovih pravic, mučenju, samovoljnih pridržanjih, usmrtitvah po hitrem postopku in nezakonitih povračilnih napadih na civiliste, ki so jih izvedle etiopske sile ter milice, privržene prehodni zvezni vladi Somalije; ker je skupina ZN za nadzor nad sankcijami obtožila sosednjo Eritrejo, da dobavlja orožje, usposabljanje in finančno pomoč Al Šababu ter s tem krši embargo ZN na orožje;

| K. | ker Evropska agencija za pomorsko varnost razpolaga z instrumenti in podatki, s katerimi lahko operacija EU NAVFOR Atalanta okrepi varnost plovil in pomorščakov na tem območju; |
| --- | --- |

K.

ker Evropska agencija za pomorsko varnost razpolaga z instrumenti in podatki, s katerimi lahko operacija EU NAVFOR Atalanta okrepi varnost plovil in pomorščakov na tem območju;

| L. | ker je piratstvo problem, ki negativno vpliva na vso regijo, v kateri ribolovne dejavnosti urejajo številni dvostranski in večstranski sporazumi, ribolov pa je postal nevarno početje, pa ne zgolj za plovila EU, ki na primer lovijo v sejšelskih vodah na podlagi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med EU in Republiko Sejšeli, temveč tudi za lokalne ribiče, ki jim EU nudi sektorsko podporo in s tem prevzema družbeno odgovornost; |
| --- | --- |

L.

ker je piratstvo problem, ki negativno vpliva na vso regijo, v kateri ribolovne dejavnosti urejajo številni dvostranski in večstranski sporazumi, ribolov pa je postal nevarno početje, pa ne zgolj za plovila EU, ki na primer lovijo v sejšelskih vodah na podlagi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med EU in Republiko Sejšeli, temveč tudi za lokalne ribiče, ki jim EU nudi sektorsko podporo in s tem prevzema družbeno odgovornost;

| M. | ker je EU največja svetovna donatorica razvojne pomoči Somaliji in ji je v obdobju od 2007 do 2013 namenila 215,4 milijona EUR iz Evropskega razvojnega sklada; ker se financiranje osredotoča predvsem na odpravo revščine pri ljudeh in doseganju gospodarske rasti, s katero se bodo lahko sami vzdrževali, ter na trajno rešitev za stabilnost v državi z odpravljanjem temeljnih vzrokov za piratstvo, in sicer s financiranjem projektov za izboljšanje upravljanja in pravne države, izobraževanja, gospodarske rasti ter podpore sektorjem, ki niso v središču pozornosti (zdravstvo, okolje, oskrba z vodo in sanitarne storitve); ker je EU za obdobje od 2011 do 2013 namenila še 175 milijonov EUR iz Evropskega razvojnega sklada za okrepitev svojih prizadevanj in podporo novim aktivnostim na zgoraj naštetih področjih; ker nobenega od teh ciljev ni mogoče doseči brez učinkovitih upravnih institucij v Somaliji; |
| --- | --- |

M.

ker je EU največja svetovna donatorica razvojne pomoči Somaliji in ji je v obdobju od 2007 do 2013 namenila 215,4 milijona EUR iz Evropskega razvojnega sklada; ker se financiranje osredotoča predvsem na odpravo revščine pri ljudeh in doseganju gospodarske rasti, s katero se bodo lahko sami vzdrževali, ter na trajno rešitev za stabilnost v državi z odpravljanjem temeljnih vzrokov za piratstvo, in sicer s financiranjem projektov za izboljšanje upravljanja in pravne države, izobraževanja, gospodarske rasti ter podpore sektorjem, ki niso v središču pozornosti (zdravstvo, okolje, oskrba z vodo in sanitarne storitve); ker je EU za obdobje od 2011 do 2013 namenila še 175 milijonov EUR iz Evropskega razvojnega sklada za okrepitev svojih prizadevanj in podporo novim aktivnostim na zgoraj naštetih področjih; ker nobenega od teh ciljev ni mogoče doseči brez učinkovitih upravnih institucij v Somaliji;

| N. | ker je afriški rog, zlasti pa Somalijo, zaradi suše prizadela lakota, kar je imelo za posledico hudo humanitarno krizo, ki je prizadela več kot 12 milijonov ljudi v tej regiji in več kot 7,5 milijonov v Somaliji; ker je lakota povzročila ne le smrt mnogih ljudi, zlasti otrok, temveč tudi velik dotok beguncev v sosednji Kenijo in Etiopijo; ker je Evropska komisija povečala podporo za humanitarno pomoč z 9 milijonov EUR leta 2009 na 46 milijonov EUR leta 2008, kasneje pa je pomoč zmanjšala na zgolj 35 milijonov EUR leta 2010 in 30 milijonov EUR leta 2011; ker je Evropska komisija spremenila svojo politiko dodeljevanja humanitarne pomoči in jo povečala na 77 milijonov EUR šele po uničujoči suši poleti 2011; |
| --- | --- |

N.

ker je afriški rog, zlasti pa Somalijo, zaradi suše prizadela lakota, kar je imelo za posledico hudo humanitarno krizo, ki je prizadela več kot 12 milijonov ljudi v tej regiji in več kot 7,5 milijonov v Somaliji; ker je lakota povzročila ne le smrt mnogih ljudi, zlasti otrok, temveč tudi velik dotok beguncev v sosednji Kenijo in Etiopijo; ker je Evropska komisija povečala podporo za humanitarno pomoč z 9 milijonov EUR leta 2009 na 46 milijonov EUR leta 2008, kasneje pa je pomoč zmanjšala na zgolj 35 milijonov EUR leta 2010 in 30 milijonov EUR leta 2011; ker je Evropska komisija spremenila svojo politiko dodeljevanja humanitarne pomoči in jo povečala na 77 milijonov EUR šele po uničujoči suši poleti 2011;

| O. | ker mora učinkovit pristop k boju proti morskemu piratstvu spremljati širša in celovita strategija za rešitev Somalije in vse regije Afriškega roga iz revščine in nedelovanja države, ker ima vsaj del Somalije od piratstva in prejetih odkupnin gospodarsko korist; |
| --- | --- |

O.

ker mora učinkovit pristop k boju proti morskemu piratstvu spremljati širša in celovita strategija za rešitev Somalije in vse regije Afriškega roga iz revščine in nedelovanja države, ker ima vsaj del Somalije od piratstva in prejetih odkupnin gospodarsko korist;

| P. | ker je EU z bojem proti piratstvu uspela zaščititi tovor Svetovnega programa za hrano in misije Afriške unije v Somaliji, vendar je za te misije potrebna trajna zavezanost, ki bo zagotavljala ustrezno raven delovanja vojaških sil, in ker jih v prihodnosti utegnejo ogroziti preskromne pomorske sile; |
| --- | --- |

P.

ker je EU z bojem proti piratstvu uspela zaščititi tovor Svetovnega programa za hrano in misije Afriške unije v Somaliji, vendar je za te misije potrebna trajna zavezanost, ki bo zagotavljala ustrezno raven delovanja vojaških sil, in ker jih v prihodnosti utegnejo ogroziti preskromne pomorske sile;

| Q. | ker številne države članice razvijajo svoja pravila glede namestitve oboroženih varnostnikov na trgovskih ladjah; |
| --- | --- |

Q.

ker številne države članice razvijajo svoja pravila glede namestitve oboroženih varnostnikov na trgovskih ladjah;

| 1. | ponovno izraža globoko zaskrbljenost glede sedanjega in naraščajočega ogrožanja varnosti pomorščakov in drugih oseb ter regionalne stabilnosti zaradi piratskih napadov in oboroženih pomorskih ropov mednarodnih plovil, ki dostavljajo pomoč Somaliji, mednarodnih ribiških plovil in ribiških plovil EU ter trgovskih in potniških ladij v Indijskem oceanu, zlasti v morjih ob obalah Somalije in Afriškega roga; |
| --- | --- |

1.

ponovno izraža globoko zaskrbljenost glede sedanjega in naraščajočega ogrožanja varnosti pomorščakov in drugih oseb ter regionalne stabilnosti zaradi piratskih napadov in oboroženih pomorskih ropov mednarodnih plovil, ki dostavljajo pomoč Somaliji, mednarodnih ribiških plovil in ribiških plovil EU ter trgovskih in potniških ladij v Indijskem oceanu, zlasti v morjih ob obalah Somalije in Afriškega roga;

| 2. | poziva visoko predstavnico in države članice, naj nujno razmislijo, kako osvoboditi 191 pomorščakov, ki so talci, da bi končali njihovo dolgotrajno in mučno ujetništvo v rokah ugrabiteljev in jim omogočiti vrnitev domov, obenem pa zagotoviti osvoboditev sedmih ugrabljenih plovil; |
| --- | --- |

2.

poziva visoko predstavnico in države članice, naj nujno razmislijo, kako osvoboditi 191 pomorščakov, ki so talci, da bi končali njihovo dolgotrajno in mučno ujetništvo v rokah ugrabiteljev in jim omogočiti vrnitev domov, obenem pa zagotoviti osvoboditev sedmih ugrabljenih plovil;

| 3. | pozdravlja prispevek operacije EU NAVFOR Atalanta k pomorski varnosti v obalnih vodah Somalije z zaščito plovil, ki dostavljajo pomoč Somaliji v okviru Svetovnega programa za hrano, in drugih ogroženih plovil ter k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred obalo Somalije ter zagotavljanju učinkovitega odziva EU na pomorsko piratstvo; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja prispevek operacije EU NAVFOR Atalanta k pomorski varnosti v obalnih vodah Somalije z zaščito plovil, ki dostavljajo pomoč Somaliji v okviru Svetovnega programa za hrano, in drugih ogroženih plovil ter k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred obalo Somalije ter zagotavljanju učinkovitega odziva EU na pomorsko piratstvo;

| 4. | pozdravlja sklep Sveta z dne 23. marca 2012 o podaljšanju mandata misije EU NAVFOR Atalanta do decembra 2014 in razširitvi območja njenega delovanja, |
| --- | --- |

4.

pozdravlja sklep Sveta z dne 23. marca 2012 o podaljšanju mandata misije EU NAVFOR Atalanta do decembra 2014 in razširitvi območja njenega delovanja,

| 5. | obžaluje dejstvo, da se je število plovil, ki jih države članice dajejo na voljo za operacijo EU NAVFOR Atalanta, zmanjšalo z 8 na le 2 do 3 na začetku leta 2012 in zato poziva države članice, naj dajo na voljo več mornariških ladij in s tem omogočijo uspeh te operacije; |
| --- | --- |

5.

obžaluje dejstvo, da se je število plovil, ki jih države članice dajejo na voljo za operacijo EU NAVFOR Atalanta, zmanjšalo z 8 na le 2 do 3 na začetku leta 2012 in zato poziva države članice, naj dajo na voljo več mornariških ladij in s tem omogočijo uspeh te operacije;

| 6. | poziva k večji koordinaciji v okviru mehanizma SHADE med EU, Natom in tremi glavnimi protipiratskimi pomorskimi misijami na tem območju (EU NAVFOR, CTF150/151 in TF508 v okviru Natove operacije Ocean Shield) ter z različnimi mednarodnimi pomorskimi silami za preprečitev nepotrebnega podvajanja, saj tako EU kot Nato na podlagi avtonomnega odločanja delujeta na istem območju, imata enake interese in v veliki meri vključujeta iste evropske države; |
| --- | --- |

6.

poziva k večji koordinaciji v okviru mehanizma SHADE med EU, Natom in tremi glavnimi protipiratskimi pomorskimi misijami na tem območju (EU NAVFOR, CTF150/151 in TF508 v okviru Natove operacije Ocean Shield) ter z različnimi mednarodnimi pomorskimi silami za preprečitev nepotrebnega podvajanja, saj tako EU kot Nato na podlagi avtonomnega odločanja delujeta na istem območju, imata enake interese in v veliki meri vključujeta iste evropske države;

| 7. | odločno poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj zahteva okrepitev usklajevanja in sodelovanja med vsemi mednarodnimi akterji v Somaliji in širše na Afriškem rogu, zlasti EU, Natom, ZDA, OZN in zadevnimi državami, da bi dosegli dejanski in osredotočen celovit pristop k boju proti piratstvu ter, kar je najbolj pomembno, odpravili njegove temeljne vzroke in posledice na vseh ravneh; |
| --- | --- |

7.

odločno poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj zahteva okrepitev usklajevanja in sodelovanja med vsemi mednarodnimi akterji v Somaliji in širše na Afriškem rogu, zlasti EU, Natom, ZDA, OZN in zadevnimi državami, da bi dosegli dejanski in osredotočen celovit pristop k boju proti piratstvu ter, kar je najbolj pomembno, odpravili njegove temeljne vzroke in posledice na vseh ravneh;

| 8. | hkrati poudarja, da je treba okrepiti strateško usklajevanje med EU NAVFOR Atalanta, EUTM Somalia in drugimi ukrepi skupne varnostne in obrambne politike (npr. misijo za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti (RMCB), ko bo začela delovati) na širšem območju Afriškega roga; v zvezi s tem pozdravlja odločitev Sveta s 23. marca 2012, da se vzpostavi operativni center EU v podporo misijam skupne varnostne in obrambne politike na Afriškem rogu; v zvezi s tem poziva k ponovnemu pregledu obstoječega sistema poveljevanja operacijam EU NAVFOR Atalanta in EUTM Somalia; |
| --- | --- |

8.

hkrati poudarja, da je treba okrepiti strateško usklajevanje med EU NAVFOR Atalanta, EUTM Somalia in drugimi ukrepi skupne varnostne in obrambne politike (npr. misijo za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti (RMCB), ko bo začela delovati) na širšem območju Afriškega roga; v zvezi s tem pozdravlja odločitev Sveta s 23. marca 2012, da se vzpostavi operativni center EU v podporo misijam skupne varnostne in obrambne politike na Afriškem rogu; v zvezi s tem poziva k ponovnemu pregledu obstoječega sistema poveljevanja operacijam EU NAVFOR Atalanta in EUTM Somalia;

| 9. | pozdravlja konferenco o Somaliji 23. februarja 2012 v Londonu, ki kaže na odločenost mednarodne skupnosti, da izkorenini piratstvo, in poziva k večjim sodnim zmogljivostim za pregon in zaprtje odgovornih za piratstvo; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja konferenco o Somaliji 23. februarja 2012 v Londonu, ki kaže na odločenost mednarodne skupnosti, da izkorenini piratstvo, in poziva k večjim sodnim zmogljivostim za pregon in zaprtje odgovornih za piratstvo;

| 10. | poudarja, da bo nadaljnje nekaznovanje piratstva oviralo odvračanje od njega; obžaluje dejstvo, da kljub sporazumom o premestitvi med EU in tretjimi državami (Kenijo, Sejšeli, Mauritiusom), kljub dvostranskim sporazumom o vračanju obsojenih piratov med Sejšeli ter somalijskima regijama Puntland in Somaliland in kljub različnim mednarodnim pravnim okvirom številni pirati in drugi zločinci še vedno niso bili aretirani ali so bili po aretaciji pogosto izpuščeni, ker proti njim ni bilo trdnih pravnih dokazov ali zaradi pomanjkanja politične volje za pregon; ugotavlja tudi, da tudi nekatere države članice EU nimajo ustreznih kazenskopravnih varoval zoper piratstvo na odprtem morju; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bo nadaljnje nekaznovanje piratstva oviralo odvračanje od njega; obžaluje dejstvo, da kljub sporazumom o premestitvi med EU in tretjimi državami (Kenijo, Sejšeli, Mauritiusom), kljub dvostranskim sporazumom o vračanju obsojenih piratov med Sejšeli ter somalijskima regijama Puntland in Somaliland in kljub različnim mednarodnim pravnim okvirom številni pirati in drugi zločinci še vedno niso bili aretirani ali so bili po aretaciji pogosto izpuščeni, ker proti njim ni bilo trdnih pravnih dokazov ali zaradi pomanjkanja politične volje za pregon; ugotavlja tudi, da tudi nekatere države članice EU nimajo ustreznih kazenskopravnih varoval zoper piratstvo na odprtem morju;

| 11. | v zvezi s tem poziva k takojšnjim in učinkovitim ukrepom za pregon in kaznovanje osumljenih piratstva in poziva tretje države ter države članice EU, ki še tega niso storile, da za boj proti nekaznovanosti piratov v nacionalno zakonodajo prenesejo vse določbe konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in konvencije Združenih narodov o preprečevanju nezakonitih dejanj proti varnosti v pomorski plovbi, Svet in Komisijo pa poziva, naj dodatno preučita možnosti sojenja v državah te regije ter naj si prizadevata za ustanovitev specializiranih sodišč za piratstvo v Somaliji in drugih državah te regije, kar bi bila trajna sodna rešitev za kazenski pregon piratov v Somaliji; |
| --- | --- |

11.

v zvezi s tem poziva k takojšnjim in učinkovitim ukrepom za pregon in kaznovanje osumljenih piratstva in poziva tretje države ter države članice EU, ki še tega niso storile, da za boj proti nekaznovanosti piratov v nacionalno zakonodajo prenesejo vse določbe konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in konvencije Združenih narodov o preprečevanju nezakonitih dejanj proti varnosti v pomorski plovbi, Svet in Komisijo pa poziva, naj dodatno preučita možnosti sojenja v državah te regije ter naj si prizadevata za ustanovitev specializiranih sodišč za piratstvo v Somaliji in drugih državah te regije, kar bi bila trajna sodna rešitev za kazenski pregon piratov v Somaliji;

| 12. | je seznanjen s priporočili generalnega sekretarja ZN varnostnemu svetu za lažje prijetje in kazenski pregon osumljenih piratstva; obenem poudarja, da je treba zagotoviti pošteno in učinkovito sojenje na obstoječih domačih sodiščih, pa tudi humane razmere in varnost v regionalnih objektih za prestajanje zaporne kazni; |
| --- | --- |

12.

je seznanjen s priporočili generalnega sekretarja ZN varnostnemu svetu za lažje prijetje in kazenski pregon osumljenih piratstva; obenem poudarja, da je treba zagotoviti pošteno in učinkovito sojenje na obstoječih domačih sodiščih, pa tudi humane razmere in varnost v regionalnih objektih za prestajanje zaporne kazni;

| 13. | poziva države članice, naj v sodelovanju z Europolom in Interpolom raziščejo denarne tokove in jim sledijo ter zasežejo denar, ki se piratom plača kot odkupnina, saj znamenja kažejo, da se ta sredstva nakazujejo na bančne račune po vsem svetu, tudi na banke v Evropi, ter naj odkrijejo in razkrinkajo mreže organiziranega kriminala, ki imajo od teh dejanj dobiček; poziva Svet, naj spodbuja nadaljnje sodelovanje med EU NAVFOR ter Europolom in Interpolom; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj v sodelovanju z Europolom in Interpolom raziščejo denarne tokove in jim sledijo ter zasežejo denar, ki se piratom plača kot odkupnina, saj znamenja kažejo, da se ta sredstva nakazujejo na bančne račune po vsem svetu, tudi na banke v Evropi, ter naj odkrijejo in razkrinkajo mreže organiziranega kriminala, ki imajo od teh dejanj dobiček; poziva Svet, naj spodbuja nadaljnje sodelovanje med EU NAVFOR ter Europolom in Interpolom;

| 14. | spodbuja EU NAVFOR, Nato in skupne pomorske sile, naj se učinkovito spopadejo z vse pogostejšo uporabo zajetih trgovskih ladij kot piratskih „matičnih ladij“ – zaradi tega so operativne sposobnosti piratov občutno povečane, saj jim omogoča močnejše, odločnejše in prožnejše napade po vsem Indijskem oceanu; |
| --- | --- |

14.

spodbuja EU NAVFOR, Nato in skupne pomorske sile, naj se učinkovito spopadejo z vse pogostejšo uporabo zajetih trgovskih ladij kot piratskih „matičnih ladij“ – zaradi tega so operativne sposobnosti piratov občutno povečane, saj jim omogoča močnejše, odločnejše in prožnejše napade po vsem Indijskem oceanu;

| 15. | poudarja, da bi morala Evropska agencija za pomorsko varnost po potrebi še naprej sodelovati z EU NAVFOR Atalanta, in sicer tako, da tej operaciji po odobritvi države zastave posreduje natančne podatke iz sistema LRIT in satelitske posnetke plovil, ki plujejo skozi to območje pod zastavo EU; zato spodbuja države članice, naj agenciji dovolijo posredovati te podatke in informacije operaciji EU NAVFOR; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bi morala Evropska agencija za pomorsko varnost po potrebi še naprej sodelovati z EU NAVFOR Atalanta, in sicer tako, da tej operaciji po odobritvi države zastave posreduje natančne podatke iz sistema LRIT in satelitske posnetke plovil, ki plujejo skozi to območje pod zastavo EU; zato spodbuja države članice, naj agenciji dovolijo posredovati te podatke in informacije operaciji EU NAVFOR;

| 16. | meni, da bi bilo treba zaradi širjenja piratstva usposabljati mornarje, ki so izpostavljeni nevarnostim, povezanim s piratstvom, da se okrepijo njihove možnosti samozaščite; poudarja, da se morajo ladjarske družbe držati „najboljših upravnih praks za zaščito pred piratstvom, ki prihaja iz Somalije“ (BMP4) in jih v celoti uporabljati, saj za vse sodelujoče strani zagotavljajo dovolj informacij o tem, kako ladjam pomagati, da se izognejo napadom piratov ob obalah Somalije, jih odvrnejo ali zadržijo; ponavlja svoj poziv, naj se vsa plovila, ki delujejo na tem območju, prijavijo pri ustreznih organih za usklajevanje pomorske varnosti in naj sledijo priporočilom misije EU NAVFOR Atalanta; poziva države članice, naj zagotovijo, da se vsa njihova plovila prijavijo; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi bilo treba zaradi širjenja piratstva usposabljati mornarje, ki so izpostavljeni nevarnostim, povezanim s piratstvom, da se okrepijo njihove možnosti samozaščite; poudarja, da se morajo ladjarske družbe držati „najboljših upravnih praks za zaščito pred piratstvom, ki prihaja iz Somalije“ (BMP4) in jih v celoti uporabljati, saj za vse sodelujoče strani zagotavljajo dovolj informacij o tem, kako ladjam pomagati, da se izognejo napadom piratov ob obalah Somalije, jih odvrnejo ali zadržijo; ponavlja svoj poziv, naj se vsa plovila, ki delujejo na tem območju, prijavijo pri ustreznih organih za usklajevanje pomorske varnosti in naj sledijo priporočilom misije EU NAVFOR Atalanta; poziva države članice, naj zagotovijo, da se vsa njihova plovila prijavijo;

| 17. | poziva Svet in Komisijo, naj v sodelovanju z ZN in Afriško unijo ter po več prošnjah prehodne zvezne vlade Somalije za mednarodno pomoč pri zaščiti ladij s humanitarno pomočjo in boju proti piratstvu ob njenih obalah še naprej sodelujejo in podpirajo somalsko prehodno vlado v boju proti piratstvu in pri sodnem pregonu storilcev ter naj Somaliji in tamkajšnji regiji pomagajo okrepiti zmogljivosti; |
| --- | --- |

17.

poziva Svet in Komisijo, naj v sodelovanju z ZN in Afriško unijo ter po več prošnjah prehodne zvezne vlade Somalije za mednarodno pomoč pri zaščiti ladij s humanitarno pomočjo in boju proti piratstvu ob njenih obalah še naprej sodelujejo in podpirajo somalsko prehodno vlado v boju proti piratstvu in pri sodnem pregonu storilcev ter naj Somaliji in tamkajšnji regiji pomagajo okrepiti zmogljivosti;

| 18. | pozdravlja sklep Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2011 o začetku misije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti EUCAP Nestor, ki bo namenjena krepitvi zmogljivosti na morju in v pravosodju ter usposabljanju pripadnikov obalne policije in sodnikov osmih držav na Afriškem rogu in v zahodnem Indijskem oceanu; poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj storita vse potrebno, da bo letos poleti v tej regiji začela delovati misija za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja sklep Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2011 o začetku misije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti EUCAP Nestor, ki bo namenjena krepitvi zmogljivosti na morju in v pravosodju ter usposabljanju pripadnikov obalne policije in sodnikov osmih držav na Afriškem rogu in v zahodnem Indijskem oceanu; poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj storita vse potrebno, da bo letos poleti v tej regiji začela delovati misija za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti;

| 19. | priznava, da je usposabljanje le del krepitve pomorskih zmogljivosti in zato poziva države članice, naj misiji in tej regiji zagotovijo materialno pomoč, zlasti plovila za pomorsko patruljiranje; |
| --- | --- |

19.

priznava, da je usposabljanje le del krepitve pomorskih zmogljivosti in zato poziva države članice, naj misiji in tej regiji zagotovijo materialno pomoč, zlasti plovila za pomorsko patruljiranje;

| 20. | odločno podpira proces za mir in spravo iz Džibutija; poziva k celovitemu pristopu pri reševanju razmer v Somaliji, ki bo povezoval varnost z razvojem, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic ter mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

20.

odločno podpira proces za mir in spravo iz Džibutija; poziva k celovitemu pristopu pri reševanju razmer v Somaliji, ki bo povezoval varnost z razvojem, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic ter mednarodnim humanitarnim pravom;

| 21. | pozdravlja odločitev Komisije, da predlaga zagotovitev dodatnih 100 milijonov EUR finančne podpore EU v okviru mirovne pomoči za Afriko za misijo Afriške unije v Somaliji, ter poziva države članice in mednarodno skupnost, naj pomagata spodbujati mir, gospodarski razvoj in oblikovanje stabilnega demokratičnega režima v Somaliji, ki bi dolgoročno omogočal varnost in boj proti piratstvu; pozdravlja imenovanje posebnega predstavnika EU za Afriški rog; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja odločitev Komisije, da predlaga zagotovitev dodatnih 100 milijonov EUR finančne podpore EU v okviru mirovne pomoči za Afriko za misijo Afriške unije v Somaliji, ter poziva države članice in mednarodno skupnost, naj pomagata spodbujati mir, gospodarski razvoj in oblikovanje stabilnega demokratičnega režima v Somaliji, ki bi dolgoročno omogočal varnost in boj proti piratstvu; pozdravlja imenovanje posebnega predstavnika EU za Afriški rog;

| 22. | je zaskrbljen zaradi slabšanja humanitarnih razmer na Afriškem rogu in poziva mednarodno skupnost, še posebej EU, naj poveča humanitarno pomoč, ki jo zagotavlja ljudem v stiski, da bi zadovoljila rastoče potrebe po tovrstni pomoči in preprečila morebitno nadaljnje slabšanje položaja; |
| --- | --- |

22.

je zaskrbljen zaradi slabšanja humanitarnih razmer na Afriškem rogu in poziva mednarodno skupnost, še posebej EU, naj poveča humanitarno pomoč, ki jo zagotavlja ljudem v stiski, da bi zadovoljila rastoče potrebe po tovrstni pomoči in preprečila morebitno nadaljnje slabšanje položaja;

| 23. | ponovno poudarja, da bi morala vsakršna strategija za boj proti piratstvu upoštevati, da piratstvo služi nezakonitim gospodarskim interesom, in da bi morale biti vse spodbude za odvračanje somalijskega prebivalstva od piratstva, usmerjene v zaposlovanje mladih in namenjene zagotavljanju alternativnih možnosti za lokalno prebivalstvo, s katerimi bi se lahko ustrezno preživljalo; |
| --- | --- |

23.

ponovno poudarja, da bi morala vsakršna strategija za boj proti piratstvu upoštevati, da piratstvo služi nezakonitim gospodarskim interesom, in da bi morale biti vse spodbude za odvračanje somalijskega prebivalstva od piratstva, usmerjene v zaposlovanje mladih in namenjene zagotavljanju alternativnih možnosti za lokalno prebivalstvo, s katerimi bi se lahko ustrezno preživljalo;

| 24. | pozdravlja projekt Marsic v okviru programa kritičnih pomorskih poti, ki je del instrumenta EU za stabilnost, katerega cilj je okrepiti pomorsko varnost v zahodnem Indijskem oceanu in v Adenskem zalivu, in sicer z izmenjavo informacij in krepitvijo zmogljivosti, saj ta projekt poudarja regionalno sodelovanje med državami v tej regiji; pričakuje, da bo izvajanje projekta podaljšano onkraj leta 2013; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja projekt Marsic v okviru programa kritičnih pomorskih poti, ki je del instrumenta EU za stabilnost, katerega cilj je okrepiti pomorsko varnost v zahodnem Indijskem oceanu in v Adenskem zalivu, in sicer z izmenjavo informacij in krepitvijo zmogljivosti, saj ta projekt poudarja regionalno sodelovanje med državami v tej regiji; pričakuje, da bo izvajanje projekta podaljšano onkraj leta 2013;

| 25. | spodbuja pobude za boj proti piratstvu med državami vzhodne in južne Afrike ter državami iz regije Indijskega oceana, kot je nov program za boj proti piratstvu MASE (Pomorski in varnostni program – ang. Maritime and Security Programme), ki je kot nepovratna zagonska sredstva od EU dobil 2 milijona EUR; pozdravlja načrtovano dopolnjevanje med projekti, ki jih financira Komisija, in misijo skupne varnostne in obrambne politike za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti; |
| --- | --- |

25.

spodbuja pobude za boj proti piratstvu med državami vzhodne in južne Afrike ter državami iz regije Indijskega oceana, kot je nov program za boj proti piratstvu MASE (Pomorski in varnostni program – ang. Maritime and Security Programme), ki je kot nepovratna zagonska sredstva od EU dobil 2 milijona EUR; pozdravlja načrtovano dopolnjevanje med projekti, ki jih financira Komisija, in misijo skupne varnostne in obrambne politike za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti;

| 26. | ponovno poudarja, da je piratstvo ob somalijski obali le posledica brezpravnega stanja in nereda v tej državi in bi zato mednarodna skupnost morala prehodni zvezni vladi Somalije ponuditi ustrezno tehnično in finančno podporo v pomoč pri razvoju zmogljivosti za nadzor nad njenimi ozemeljskimi vodami in v skladu z mednarodnim pravom nad njeno izključno ekonomsko cono; |
| --- | --- |

26.

ponovno poudarja, da je piratstvo ob somalijski obali le posledica brezpravnega stanja in nereda v tej državi in bi zato mednarodna skupnost morala prehodni zvezni vladi Somalije ponuditi ustrezno tehnično in finančno podporo v pomoč pri razvoju zmogljivosti za nadzor nad njenimi ozemeljskimi vodami in v skladu z mednarodnim pravom nad njeno izključno ekonomsko cono;

| 27. | pozdravlja delo kontaktne skupine Združenih narodov o piratstvu ob somalski obali, ki je inovativen forum za izboljšanje ravni in kakovosti mednarodnega sodelovanja na tem področju, tako med državami kot s pomembnejšimi mednarodnimi organizacijami s tega območja; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja delo kontaktne skupine Združenih narodov o piratstvu ob somalski obali, ki je inovativen forum za izboljšanje ravni in kakovosti mednarodnega sodelovanja na tem področju, tako med državami kot s pomembnejšimi mednarodnimi organizacijami s tega območja;

| 28. | pozdravlja tesno sodelovanje z Mednarodno pomorsko organizacijo na področju krepitve pomorskih zmogljivosti, pa tudi prizadevanja za sklenitev strateškega partnerstva med EU in Mednarodno pomorsko organizacijo za boj proti piratstvu v širši regiji Afriškega roga; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja tesno sodelovanje z Mednarodno pomorsko organizacijo na področju krepitve pomorskih zmogljivosti, pa tudi prizadevanja za sklenitev strateškega partnerstva med EU in Mednarodno pomorsko organizacijo za boj proti piratstvu v širši regiji Afriškega roga;

| 29. | poudarja, da je uporaba zasebnih oboroženih varnostnikov ukrep, ki ne more nadomestiti celovite rešitve za večplastno problematiko piratstva; upošteva dejstvo, da so nekatere države članice sprejele ustrezno zakonodajo; v zvezi s tem poziva države članice, naj na krovu ladij izvajajo potrebne varnostne ukrepe, ko je to mogoče, Komisijo in Svet pa poziva, naj si prizadevata, da bi se na ravni EU oblikoval pristop glede uporabe certificiranega oboroženega osebja na krovu za zagotavljanje pravilnega izvajanja smernic Mednarodne pomorske organizacije na tem področju; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je uporaba zasebnih oboroženih varnostnikov ukrep, ki ne more nadomestiti celovite rešitve za večplastno problematiko piratstva; upošteva dejstvo, da so nekatere države članice sprejele ustrezno zakonodajo; v zvezi s tem poziva države članice, naj na krovu ladij izvajajo potrebne varnostne ukrepe, ko je to mogoče, Komisijo in Svet pa poziva, naj si prizadevata, da bi se na ravni EU oblikoval pristop glede uporabe certificiranega oboroženega osebja na krovu za zagotavljanje pravilnega izvajanja smernic Mednarodne pomorske organizacije na tem področju;

| 30. | ugotavlja, da se po mednarodnem pravu na odprtem morju v vseh primerih, tudi v zvezi z ukrepi, sprejetimi v boju proti piratstvu, na zadevni ladji, tudi za vojaško osebje na krovu, uporablja zakonodaja države zastave; poleg tega nobena druga oblast, razen tiste države zastave, ne more odrediti zaustavitve ali zaplembe ladje niti preiskovalnih ukrepov; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da se po mednarodnem pravu na odprtem morju v vseh primerih, tudi v zvezi z ukrepi, sprejetimi v boju proti piratstvu, na zadevni ladji, tudi za vojaško osebje na krovu, uporablja zakonodaja države zastave; poleg tega nobena druga oblast, razen tiste države zastave, ne more odrediti zaustavitve ali zaplembe ladje niti preiskovalnih ukrepov;

| 31. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, generalnemu sekretarju Afriške unije, Organizaciji združenih narodov, Medvladnemu organu za razvoj, predsedniku prehodne zvezne vlade Somalije in Vseafriškemu parlamentu. |
| --- | --- |

31.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, generalnemu sekretarju Afriške unije, Organizaciji združenih narodov, Medvladnemu organu za razvoj, predsedniku prehodne zvezne vlade Somalije in Vseafriškemu parlamentu.

---

(1)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 30.

(2)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 61.

(3)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 59.

---

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/40

---

Četrtek, 10. maj 2012Podpora uvedbi evropskega dneva spomina na pravične

P7_TA(2012)0205

Izjava Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o podpori uvedbi evropskega dneva spomina na pravične

2013/C 261 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker se spominjamo velikega moralnega pomena parka pravičnih v Jeruzalemu, katerega pobudnik je bil pokojni Moše Bejski, in s katerim je bilo izkazano spoštovanje vsem, ki so med holokavstom pomagali Judom; |
| --- | --- |

A.

ker se spominjamo velikega moralnega pomena parka pravičnih v Jeruzalemu, katerega pobudnik je bil pokojni Moše Bejski, in s katerim je bilo izkazano spoštovanje vsem, ki so med holokavstom pomagali Judom;

| B. | ker se spominjamo institucij, ki so počastile ljudi, ki so rešili življenja med genocidi in množičnimi poboji (kakršni so se zgodili v Armeniji, Bosni, Kambodži in Ruandi) ter drugimi zločini zoper človečnost, ki so bili storjeni v 20. in 21. stoletju; |
| --- | --- |

B.

ker se spominjamo institucij, ki so počastile ljudi, ki so rešili življenja med genocidi in množičnimi poboji (kakršni so se zgodili v Armeniji, Bosni, Kambodži in Ruandi) ter drugimi zločini zoper človečnost, ki so bili storjeni v 20. in 21. stoletju;

| C. | ker se spominjamo vseh, ki so ohranili človeško dostojanstvo v času nacizma in komunističnega totalitarizma; |
| --- | --- |

C.

ker se spominjamo vseh, ki so ohranili človeško dostojanstvo v času nacizma in komunističnega totalitarizma;

| D. | ker je bistvenega pomena, da se v procesu evropskega povezovanja spominjamo dobrega, saj s tem mlade generacije učimo, da se lahko vsakdo vedno odloči pomagati drugemu človeškemu bitju in braniti človekovo dostojanstvo, da je dolžnost javnih institucij, da poudarijo primere posameznikov, ki jim je uspelo zaščititi ljudi, preganjanje iz sovraštva; |
| --- | --- |

D.

ker je bistvenega pomena, da se v procesu evropskega povezovanja spominjamo dobrega, saj s tem mlade generacije učimo, da se lahko vsakdo vedno odloči pomagati drugemu človeškemu bitju in braniti človekovo dostojanstvo, da je dolžnost javnih institucij, da poudarijo primere posameznikov, ki jim je uspelo zaščititi ljudi, preganjanje iz sovraštva;

| 1. | podpira poziv vodilnih državljanov, da se 6. marec razglasi za evropski dan spomina na pravične v počastitev tistih, ki so se iz osebne odgovornosti uprli zločinom proti človečnosti in totalitarizmu; |
| --- | --- |

1.

podpira poziv vodilnih državljanov, da se 6. marec razglasi za evropski dan spomina na pravične v počastitev tistih, ki so se iz osebne odgovornosti uprli zločinom proti človečnosti in totalitarizmu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 10. maja 2012 (P7_PV(2012)05-10(ANN1)).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 10. maj 2012

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/41

---

Četrtek, 10. maj 2012Zahteva za zaščito poslanske imunitete Cornelia Vadima Tudorja

P7_TA(2012)0151

Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o zahtevi za zaščito poslanske imunitete Cornelia Vadima Tudorja (2011/2100(IMM))

2013/C 261 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve Cornelia Vadima Tudorja z dne 14. aprila 2011, razglašene na plenarnem zasedanju 9. maja 2011, za zaščito njegove imunitete v okviru postopka, ki ga je proti njemu vložil državni tožilec vrhovnega kasacijskega sodišča Republike Romunije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve Cornelia Vadima Tudorja z dne 14. aprila 2011, razglašene na plenarnem zasedanju 9. maja 2011, za zaščito njegove imunitete v okviru postopka, ki ga je proti njemu vložil državni tožilec vrhovnega kasacijskega sodišča Republike Romunije,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je imel Corneliu Vadim Tudor v skladu s členom 7(3) Poslovnika dvakrat možnost zagovora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je imel Corneliu Vadim Tudor v skladu s členom 7(3) Poslovnika dvakrat možnost zagovora,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije z dne 8. aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije z dne 8. aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju 72. člena romunske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 72. člena romunske ustave,

| — | ob upoštevanju pisma veleposlanika Romunije pri Evropski uniji z dne 7. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma veleposlanika Romunije pri Evropski uniji z dne 7. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0151/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0151/2012),

| A. | ker je poslanec Evropskega parlamenta Corneliu Vadim Tudor zahteval, da se zaščiti njegova poslanska imuniteta v zvezi s postopkom pred vrhovnim kasacijskim sodiščem Republike Romunije; |
| --- | --- |

A.

ker je poslanec Evropskega parlamenta Corneliu Vadim Tudor zahteval, da se zaščiti njegova poslanska imuniteta v zvezi s postopkom pred vrhovnim kasacijskim sodiščem Republike Romunije;

| B. | ker zahteva V. C. Tudorja zadeva kazenski postopek, v katerem je obtožen, da je grozil sodnemu uradniku in policistom, zagrešil nasilna dejanja nad njimi, jih žalil in na splošno poskušal preprečiti izvršbo pravnomočnega sklepa v zvezi z prisilno izselitvijo stranke Romania Mare iz njenih prostorov v Bukarešti 4. januarja 2011; |
| --- | --- |

B.

ker zahteva V. C. Tudorja zadeva kazenski postopek, v katerem je obtožen, da je grozil sodnemu uradniku in policistom, zagrešil nasilna dejanja nad njimi, jih žalil in na splošno poskušal preprečiti izvršbo pravnomočnega sklepa v zvezi z prisilno izselitvijo stranke Romania Mare iz njenih prostorov v Bukarešti 4. januarja 2011;

| C. | ker je v tem kazenskem postopku Corneliu Vadim Tudor obtožen razžalitve sodišča in nedostojnega obnašanja ter kaljenja miru; |
| --- | --- |

C.

ker je v tem kazenskem postopku Corneliu Vadim Tudor obtožen razžalitve sodišča in nedostojnega obnašanja ter kaljenja miru;

| D. | ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti, in ker v skladu s členom 9 tega protokola poslanci med zasedanjem Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

D.

ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti, in ker v skladu s členom 9 tega protokola poslanci med zasedanjem Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| E. | ker se C. V. Tudor v svojem pismu sklicuje na člena 8 in 9 omenjenega protokola (prej člena 9 in 10); ker se člen 9 glede na 72. člen romunske ustave za ta primer ne uporablja in zato sklepamo, da poslančeva zahteva temelji le na členu 8; |
| --- | --- |

E.

ker se C. V. Tudor v svojem pismu sklicuje na člena 8 in 9 omenjenega protokola (prej člena 9 in 10); ker se člen 9 glede na 72. člen romunske ustave za ta primer ne uporablja in zato sklepamo, da poslančeva zahteva temelji le na členu 8;

| F. | ker je predsednik Odbora za pravne zadeve v pismu z dne 8. junija 2011 romunske oblasti zaprosil za nadaljnje podrobnosti o postopku proti C. V. Tudorju; |
| --- | --- |

F.

ker je predsednik Odbora za pravne zadeve v pismu z dne 8. junija 2011 romunske oblasti zaprosil za nadaljnje podrobnosti o postopku proti C. V. Tudorju;

| G. | ker so romunske oblasti v pismu z dne 7. oktobra 2011 navedle: „Glede na to, da Corneliu Vadim Tudor ni bil pridržan, da mu ni bila odvzeta prostost niti ni bila proti njemu sprožena preiskava, ni potrebe po strinjanju Evropskega parlamenta. Ker primer nima nobene povezave s političnimi mnenji ali glasovi, ki jih je poslanec izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti, in ker ni bil pridržan, ni mu bila odvzeta prostost niti ni bila proti njemu sprožena preiskava, je bilo sklenjeno, da za C. V. Tudorja ni potrebno zahtevati odvzema imunitete.“; |
| --- | --- |

G.

ker so romunske oblasti v pismu z dne 7. oktobra 2011 navedle: „Glede na to, da Corneliu Vadim Tudor ni bil pridržan, da mu ni bila odvzeta prostost niti ni bila proti njemu sprožena preiskava, ni potrebe po strinjanju Evropskega parlamenta. Ker primer nima nobene povezave s političnimi mnenji ali glasovi, ki jih je poslanec izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti, in ker ni bil pridržan, ni mu bila odvzeta prostost niti ni bila proti njemu sprožena preiskava, je bilo sklenjeno, da za C. V. Tudorja ni potrebno zahtevati odvzema imunitete.“;

| H. | ker prisilna izselitev stranke Romania Mare in spremljajoče okoliščine predstavljajo civilno in kazensko zadevo, ki nima neposredne in očitne povezave z opravljanjem dolžnosti C. V. Tudorja kot poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

H.

ker prisilna izselitev stranke Romania Mare in spremljajoče okoliščine predstavljajo civilno in kazensko zadevo, ki nima neposredne in očitne povezave z opravljanjem dolžnosti C. V. Tudorja kot poslanca Evropskega parlamenta;

| I. | ker C. V. Tudor ni izrabil priložnosti, da bi pristojnemu odboru pojasnil svojo zahtevo za zaščito imunitete, zlasti glede na pismo romunskih oblasti; |
| --- | --- |

I.

ker C. V. Tudor ni izrabil priložnosti, da bi pristojnemu odboru pojasnil svojo zahtevo za zaščito imunitete, zlasti glede na pismo romunskih oblasti;

| 1. | se odloči ne zaščititi imunitete in privilegijev Cornelia Vadima Tudorja; |
| --- | --- |

1.

se odloči ne zaščititi imunitete in privilegijev Cornelia Vadima Tudorja;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim oblastem Romunije in Corneliu Vadimu Tudorju. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim oblastem Romunije in Corneliu Vadimu Tudorju.

---

(1)  Zadeva 101/63 Wagner proti Fohrmann in Krier [1964] ZOdl 195, zadeva 149/85 Wybot proti Faure in drugi [1986] ZOdl 2391, zadeva T-345/05 Mote proti Parlamentu [2008] ZOdl II-2849, združeni zadevi C-200/07 in C-201/07 Marra proti De Gregorio in Clemente [2008] ZOdl I-7929, zadeva T-42/06 Gollnisch proti Parlamentu [2010] ZOdl II-1135 in zadeva C-163/10 Patriciello (še ni objavljeno v ZOdl).

---

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/42 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/42

---

Četrtek, 10. maj 2012Sprememba členov 87a in 88 Poslovnika Evropskega parlamenta

P7_TA(2012)0199

Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o spremembi členov 87a in 88 Poslovnika Evropskega parlamenta (2009/2195(REG))

2013/C 261 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 9. oktobra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 9. oktobra 2009,

| — | ob upoštevanju členov 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (2),

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0072/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0072/2012),

| 1. | se odloči spremeniti svoj poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

se odloči spremeniti svoj poslovnik, kot sledi;

| 2. | opozarja, da bosta spremembi začeli veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bosta spremembi začeli veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| VELJAVNO BESEDILO | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 87 a |
| Kadar se z zakonodajnim aktom prenese na Komisijo pooblastilo za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih določb zakonodajnega akta, pristojni odbor:








  — | pregleda vse osnutke delegiranega akta, ki so bili posredovani Parlamentu v pregled; |

VELJAVNO BESEDILO

SPREMEMBA

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 87 a

Kadar se z zakonodajnim aktom prenese na Komisijo pooblastilo za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih določb zakonodajnega akta, pristojni odbor:

—

pregleda vse osnutke delegiranega akta, ki so bili posredovani Parlamentu v pregled;

| — | lahko s predlogom resolucije predloži Parlamentu kakršen koli ustrezen predlog v skladu z določbami zakonodajnega akta. |
| --- | --- |

—

lahko s predlogom resolucije predloži Parlamentu kakršen koli ustrezen predlog v skladu z določbami zakonodajnega akta.

Smiselno se uporabljajo se določbe člena 88(1), (2) in (3).

1.
     
  Kadar Komisija Evropskemu parlamentu posreduje delegirani akt, ga predsednik pošlje odboru, ki je pristojen za temeljni zakonodajni akt, ta pa se lahko odloči, da bo imenoval poročevalca, ki bo preučil enega ali več delegiranih aktov.

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 87 a – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Predsednik sporoči Parlamentu datum, ko je prejel delegirani akt v vseh uradnih jezikih, ter rok za morebitne ugovore. Rok začne teči s tem datumom.

Sporočilo in ime pristojnega odbora sta objavljena v zapisniku seje.

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 87 a – odstavek 1 b (novo)

1b.
     
  Pristojni odbor lahko po lastni presoji v skladu z določbami temeljnega zakonodajnega akta po posvetovanju z vsemi zadevnimi odbori Parlamentu predloži obrazložen predlog resolucije. V tem predlogu resolucije so navedeni razlogi za ugovor Parlamenta, poleg tega pa lahko vsebuje tudi zahtevo Komisiji, naj predloži nov delegirani akt, ki bo upošteval priporočila Parlamenta.

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 87 a – odstavek 1 c (novo)

1c.
     
  Če deset delovnih dni pred začetkom delnega zasedanja, katerega sreda pade pred iztek roka in je najbližja dnevu, ko se izteče rok iz odstavka 5, pristojni odbor ne predloži predloga resolucije, lahko politična skupina ali najmanj štirideset poslancev vloži predlog resolucije o tej zadevi za uvrstitev na dnevni red prej navedenega delnega zasedanja.

Sprememba 5

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 87 a – odstavek 1 d (novo)

1d.
     
  Parlament se v roku, ki je določen v temeljnem zakonodajnem aktu, in z večino iz člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije izreče o vseh vloženih predlogih resolucije.

Če pristojni odbor meni, da je v skladu s temeljnim zakonodajnim aktom treba podaljšati rok za vložitev ugovorov glede delegiranega akta, predsednik pristojnega odbora v imenu Parlamenta o tem podaljšanju obvesti Svet in Komisijo.

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 87 a – odstavek 1 e (novo)

1e.
     
  Če pristojni odbor priporoči, naj Parlament pred iztekom datuma iz temeljnega zakonodajnega akta izjavi, da delegiranemu aktu ne nasprotuje:

| — | tem obvesti predsednika konference predsednikov odborov v obrazloženem pismu in v tem smislu vloži priporočilo; |
| --- | --- |

—

tem obvesti predsednika konference predsednikov odborov v obrazloženem pismu in v tem smislu vloži priporočilo;

| — | če na naslednjem sestanku konference predsednikov odborov ali v nujnem primeru v pisnem postopku ni izražen noben ugovor, njen predsednik o tem obvesti predsednika Parlamenta, ki s tem v najkrajšem možnem času seznani poslance na plenarnem zasedanju; |
| --- | --- |

—

če na naslednjem sestanku konference predsednikov odborov ali v nujnem primeru v pisnem postopku ni izražen noben ugovor, njen predsednik o tem obvesti predsednika Parlamenta, ki s tem v najkrajšem možnem času seznani poslance na plenarnem zasedanju;

| — | če v štiriindvajsetih urah po objavi na plenarnem zasedanju priporočilu nasprotuje politična skupina ali najmanj štirideset poslancev, se o njem glasuje; |
| --- | --- |

—

če v štiriindvajsetih urah po objavi na plenarnem zasedanju priporočilu nasprotuje politična skupina ali najmanj štirideset poslancev, se o njem glasuje;

| — | če v istem roku ni izraženo nobeno nasprotovanje, se šteje, da je predlagano priporočilo sprejeto; |
| --- | --- |

—

če v istem roku ni izraženo nobeno nasprotovanje, se šteje, da je predlagano priporočilo sprejeto;

| — | sprejetje takšnega priporočila povzroči, da so vsi nadaljnji predlogi za ugovor zoper delegirani akt nedopustni. |
| --- | --- |

—

sprejetje takšnega priporočila povzroči, da so vsi nadaljnji predlogi za ugovor zoper delegirani akt nedopustni.

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 87 a – odstavek 1 f (novo)

1f.
     
  Pristojni odbor lahko ob upoštevanju določb temeljnega zakonodajnega akta prevzame pobudo in Parlamentu predloži obrazloženi predlog resolucije, s katerim v celoti ali delno preklicuje prenos pooblastil iz tega akta. Parlament odloča z večino, določeno v členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Sprememba 8

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 87 a – odstavek 1 g (novo)

1g.
     
  Predsednik obvesti Svet in Komisijo o stališčih, ki so bila sprejeta v skladu s tem členom.

Sprememba 9

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 88 – naslov

Izvedbeni ukrepi

Izvedbeni
  akti in
  ukrepi

Sprememba 10

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 88 – odstavek 1

1.   Kadar Komisija Parlamentu predloži osnutek
  izvedbenih ukrepov
  , ga predsednik pošlje odboru, ki je pristojen za akt,
  iz katerega izvedbeni ukrepi izhajajo
  .
  Če se uporabi postopek s pridruženimi odbori glede temeljnega akta, pristojni odbor povabi drugi odbor, da ustno ali pisno sporoči svoja stališča.

1.   Kadar Komisija Parlamentu predloži osnutek
  izvedbenega akta ali ukrepa
  , ga predsednik pošlje odboru, ki je pristojen za
  temeljni zakonodajni
  akt,
  ta pa se lahko odloči, da bo imenoval poročevalca, ki bo preučil enega ali več izvedbenih aktov ali ukrepov.

Sprememba 11

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 88 – odstavek 2

2.   
  Predsednik pristojnega odbora določi rok, v katerem poslanci lahko predlagajo, da odbor ugovarja osnutku ukrepov
  .
  Odbor lahko sklene, da bo med svojimi člani ali stalnimi namestniki imenoval poročevalca, če meni, da je to primerno. Če odbor ugovarja osnutku ukrepov, vloži predlog resolucije, ki nasprotuje sprejetju osnutka ukrepov, lahko pa navaja tudi spremembe, ki bi jih bilo treba vnesti v osnutek ukrepov.

2.   
  Pristojni odbor lahko Parlamentu predloži obrazložen predlog resolucije, v katerem pokaže, da osnutek izvedbenega akta ali ukrepa presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, ali da iz drugih razlogov ni skladen s pravom Unije.

Če Parlament sprejme takšno resolucijo v veljavnem roku od prejema osnutka ukrepov, predsednik od Komisije zahteva, da umakne ali spremeni osnutek ukrepov oziroma da predloži predlog po ustreznem zakonodajnem postopku.

Sprememba 12

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 88 – odstavek 3

3.   
  Če pred potekom roka ni nobenega delnega zasedanja, se šteje, da je pravica do odziva prenesena na pristojni odbor. Ta odziv je v obliki pisma predsednika odbora pristojnemu članu Komisije, o njem pa se obvestijo vsi poslanci.

3.   
  Predlog resolucije lahko vsebuje poziv Komisiji, naj akt, ukrep ali osnutek akta ali ukrepa umakne, naj ga spremeni tako, da upošteva ugovore Parlamenta, ali naj pripravi nov zakonodajni predlog. Predsednik o sprejetem stališču obvesti Svet in Komisijo.

Sprememba 13

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 88 – odstavek 4 – uvodni del

4.   Če izvedbeni ukrepi, ki jih predvidi Komisija, sodijo v regulativni postopek s pregledom,
  se odstavek 3 ne uporabi, odstavka 1 in 2 pa se dopolnita, kakor sledi
  :

4.   Če izvedbeni ukrepi, ki jih predvidi Komisija, sodijo v regulativni postopek s pregledom,
  določen s Sklepom Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, se uporabijo naslednje dopolnilne določbe
  :

Sprememba 14

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 88 – odstavek 4 – točka a

| (a) | čas za pregled začne teči, ko je osnutek ukrepov predložen Parlamentu v vseh uradnih jezikih. Ko veljajo krajši roki (
  člen
  5a(5)(b) Sklepa 1999/468/ES
  o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil)
  in v nujnih primerih (
  člen
  5a(6) Sklepa 1999/468/ES)
  začnejo
  teči
  roki
  za pregled od dne, ko Parlament prejme končni osnutek izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, ki so bile posredovane članom odbora, ustanovljenega v skladu s Sklepom 1999/468/ES, razen v primeru, če predsedujoči parlamentarnega odbora temu ugovarja. V tem primeru se člena 146 ne uporablja. |
| --- | --- |

(a)

čas za pregled začne teči, ko je osnutek ukrepov predložen Parlamentu v vseh uradnih jezikih. Ko veljajo krajši roki (
  člen
  5a(5)(b) Sklepa 1999/468/ES
  o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil)
  in v nujnih primerih (
  člen
  5a(6) Sklepa 1999/468/ES)
  začnejo
  teči
  roki
  za pregled od dne, ko Parlament prejme končni osnutek izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, ki so bile posredovane članom odbora, ustanovljenega v skladu s Sklepom 1999/468/ES, razen v primeru, če predsedujoči parlamentarnega odbora temu ugovarja. V tem primeru se člena 146 ne uporablja.

| (a) | čas za pregled začne teči, ko je osnutek ukrepov predložen Parlamentu v vseh uradnih jezikih. V primeru, da velja rok za pregled, ki je krajši od roka iz člena
  5a(5)(b) Sklepa 1999/468/ES in v nujnih primerih
  iz člena
  5a(6) Sklepa 1999/468/ES,
  rok
  za pregled
  začne
  teči od dne, ko Parlament prejme končni osnutek izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, ki so bile posredovane članom odbora, ustanovljenega v skladu s Sklepom 1999/468/ES, razen v primeru, če predsedujoči parlamentarnega odbora temu ugovarja. V tem primeru se člena 146 ne uporablja. |
| --- | --- |

(a)

čas za pregled začne teči, ko je osnutek ukrepov predložen Parlamentu v vseh uradnih jezikih. V primeru, da velja rok za pregled, ki je krajši od roka iz člena
  5a(5)(b) Sklepa 1999/468/ES in v nujnih primerih
  iz člena
  5a(6) Sklepa 1999/468/ES,
  rok
  za pregled
  začne
  teči od dne, ko Parlament prejme končni osnutek izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, ki so bile posredovane članom odbora, ustanovljenega v skladu s Sklepom 1999/468/ES, razen v primeru, če predsedujoči parlamentarnega odbora temu ugovarja. V tem primeru se člena 146 ne uporablja.

Sprememba 15

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 88 – odstavek 4 – točka a a (novo)

| (aa) | če osnutek izvedbenega ukrepa temelji na odstavku 5 ali 6 člena 5a Sklepa 1999/468/ES, ki predvideva skrajšan rok za nasprotovanje Parlamenta, lahko predsednik pristojnega odbora vloži predlog resolucije, ki nasprotuje sprejetju osnutka ukrepa, če se odbor ni mogel sestati v določenem roku; |
| --- | --- |

(aa)

Sprememba 16

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 88 – odstavek 4 – točka b

| b) | Parlament lahko z večino poslancev nasprotuje sprejetju osnutka
  ukrepov in svoje nasprotovanje utemelji s tem
  , da osnutek ukrepov presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ni skladen s ciljem ali vsebino temeljnega akta ali da ne upošteva načela subsidiarnosti ali načela sorazmernosti; |
| --- | --- |

b)

Parlament lahko z večino poslancev nasprotuje sprejetju osnutka
  ukrepov in svoje nasprotovanje utemelji s tem
  , da osnutek ukrepov presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ni skladen s ciljem ali vsebino temeljnega akta ali da ne upošteva načela subsidiarnosti ali načela sorazmernosti;

| b) | Parlament lahko z večino poslancev nasprotuje sprejetju osnutka
  izvedbenega ukrepa z navedbo
  , da osnutek presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ni skladen s ciljem ali vsebino temeljnega akta ali da ne upošteva načela subsidiarnosti ali načela sorazmernosti; |
| --- | --- |

b)

Parlament lahko z večino poslancev nasprotuje sprejetju osnutka
  izvedbenega ukrepa z navedbo
  , da osnutek presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ni skladen s ciljem ali vsebino temeljnega akta ali da ne upošteva načela subsidiarnosti ali načela sorazmernosti;

Sprememba 17

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 88 – odstavek 4 – točka c

| c) | če osnutek ukrepov temelji na odstavku 5 ali 6 člena 5a Sklepa 1999/468/ES, ki predvideva krajši rok za nasprotovanje Parlamenta, lahko predsednik pristojnega odbora, če se odbor ni mogel sestati v času, ki ga je imel na voljo, vloži predlog resolucije, ki nasprotuje sprejetju osnutka ukrepov. |
| --- | --- |

c)

črtano

Sprememba 18

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 88 – odstavek 4 – točka c a (novo)

| (ca) | če pristojni odbor po ustrezno utemeljeni prošnji Komisije predsedniku konference predsednikov odborov v obrazloženem pismu priporoči, da Parlament izjavlja, da predlaganemu ukrepu ne nasprotuje, se pred iztekom običajnega roka iz člena 5a(3)(c) in/ali člena 5a(4)(e) Sklepa 1999/468/ES uporabi postopek iz odstavka 6 člena 87a tega poslovnika. |
| --- | --- |

(ca)

Sprememba 19

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 88 a – naslov (novo)

Člen 88 a

Obravnava po postopku s pridruženimi odbori ali s skupnimi sejami odborov

Sprememba 20

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 88 a – odstavek 1 (novo)

1.
     
  Kadar Parlament sprejme temeljni zakonodajni akt po postopku iz člena 50, se za obravnavo delegiranih aktov in osnutkov izvedbenih aktov ali ukrepov uporabijo naslednje dopolnilne določbe:

| — | delegirani akt ali osnutek izvedbenega akta ali ukrepa se posreduje pristojnemu in pridruženemu odboru; |
| --- | --- |

—

delegirani akt ali osnutek izvedbenega akta ali ukrepa se posreduje pristojnemu in pridruženemu odboru;

| — | predsednik pristojnega odbora določi rok, do katerega lahko pridruženi odbor pripravi predloge o točkah, ki sodijo v njegovo izključno pristojnost ali v skupno pristojnost obeh odborov; |
| --- | --- |

—

predsednik pristojnega odbora določi rok, do katerega lahko pridruženi odbor pripravi predloge o točkah, ki sodijo v njegovo izključno pristojnost ali v skupno pristojnost obeh odborov;

| — | če delegirani akt ali osnutek izvedbenega akta ali ukrepa v glavnem sodi v izključne pristojnosti pridruženega odbora, se njegovi predlogi prevzamejo brez glasovanja v pristojnem odboru; v nasprotnem primeru lahko predsednik pridruženemu odboru dovoli, da Parlamentu predloži predlog resolucije. |
| --- | --- |

—

če delegirani akt ali osnutek izvedbenega akta ali ukrepa v glavnem sodi v izključne pristojnosti pridruženega odbora, se njegovi predlogi prevzamejo brez glasovanja v pristojnem odboru; v nasprotnem primeru lahko predsednik pridruženemu odboru dovoli, da Parlamentu predloži predlog resolucije.

Sprememba 21

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 88 a – odstavek 2 (novo)

2.
     
  Kadar Parlament sprejme temeljni zakonodajni akt po postopku iz člena 51, se za obravnavo delegiranih aktov in osnutkov izvedbenih aktov ali ukrepov uporabijo naslednje dopolnilne določbe:

| — | predsednik takoj po prejetju delegiranega akta ali osnutka izvedbenega akta ali ukrepa določi pristojni odbor ali skupno pristojne odbore za njihovo obravnavo, pri čemer se upoštevajo merila iz člena 51 in morebitni dogovori med predsedniki zadevnih odborov; |
| --- | --- |

—

predsednik takoj po prejetju delegiranega akta ali osnutka izvedbenega akta ali ukrepa določi pristojni odbor ali skupno pristojne odbore za njihovo obravnavo, pri čemer se upoštevajo merila iz člena 51 in morebitni dogovori med predsedniki zadevnih odborov;

| — | če se delegirani akt ali osnutek izvedbenega akta ali ukrepa pošlje v obravnavo po postopku s skupnimi sejami odborov, lahko vsak odbor zahteva sklic skupne seje za obravnavo predloga resolucije. Če predsedniki zadevnih odborov ne dosežejo dogovora, skupno sejo skliče predsednik konference predsednikov odborov. |
| --- | --- |

—

če se delegirani akt ali osnutek izvedbenega akta ali ukrepa pošlje v obravnavo po postopku s skupnimi sejami odborov, lahko vsak odbor zahteva sklic skupne seje za obravnavo predloga resolucije. Če predsedniki zadevnih odborov ne dosežejo dogovora, skupno sejo skliče predsednik konference predsednikov odborov.

Sprememba 22

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 216 – odstavek 4

4.   Popravek se objavi na naslednjem delnem zasedanju. Če politična skupina ali vsaj štirideset poslancev najkasneje v
  oseminštiridesetih
  urah po objavi ne zahteva glasovanja o popravku, se šteje, da je sprejet. Če popravek ni sprejet, se ga ponovno predloži pristojnemu odboru, ki lahko predlaga spremenjen popravek ali konča postopek.

4.   Popravek se objavi na naslednjem delnem zasedanju. Če politična skupina ali vsaj štirideset poslancev najkasneje v
  štiriindvajsetih
  urah po objavi ne zahteva glasovanja o popravku, se šteje, da je sprejet. Če popravek ni sprejet, se ga ponovno predloži pristojnemu odboru, ki lahko predlaga spremenjen popravek ali konča postopek.

---

(1)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(2)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 6.

---

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/50 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/50

---

Četrtek, 10. maj 2012Obravnava neodgovorjenih pisnih vprašanj v odboru (razlaga člena 117(3) Poslovnika)

P7_TA(2012)0204

Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o obravnavi neodgovorjenih pisnih vprašanj v odboru (razlaga člena 117(3) Poslovnika)

2013/C 261 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 27. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 27. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju člena 211 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 211 Poslovnika,

| 1. | sklene, da se členu 117(3) Poslovnika doda sledeča razlaga:
  „Glede na to, da lahko predsednik parlamentarnega odbora v skladu s členom 193(1) skliče seje odbora, je njegova naloga, da določi osnutek dnevnega reda seje, ki jo skliče, in tako omogoči dobro organizacijo dela. Ta pristojnost ne posega v obveznost iz člena 117(3), da na zahtevo spraševalca v osnutek dnevnega reda naslednje seje odbora uvrsti vprašanje za pisni odgovor. Vendar ima predsednik diskrecijsko pravico, da ob upoštevanju političnih prednostnih nalog predlaga dnevni red seje in pravila o postopku delovanja (na primer postopek brez razprave, po možnosti s sprejetjem odločitve o nadaljnjih ukrepih ali, po potrebi, priporočila, da se razprava o točki prestavi na prihodnjo sejo).“ |
| --- | --- |

1.

sklene, da se členu 117(3) Poslovnika doda sledeča razlaga:

„Glede na to, da lahko predsednik parlamentarnega odbora v skladu s členom 193(1) skliče seje odbora, je njegova naloga, da določi osnutek dnevnega reda seje, ki jo skliče, in tako omogoči dobro organizacijo dela. Ta pristojnost ne posega v obveznost iz člena 117(3), da na zahtevo spraševalca v osnutek dnevnega reda naslednje seje odbora uvrsti vprašanje za pisni odgovor. Vendar ima predsednik diskrecijsko pravico, da ob upoštevanju političnih prednostnih nalog predlaga dnevni red seje in pravila o postopku delovanja (na primer postopek brez razprave, po možnosti s sprejetjem odločitve o nadaljnjih ukrepih ali, po potrebi, priporočila, da se razprava o točki prestavi na prihodnjo sejo).“

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Četrtek, 10. maj 2012

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/51 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/51

---

Četrtek, 10. maj 2012Zaščita proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti ***I

P7_TA(2012)0148

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (COM(2012)0041 – C7-0030/2012 – 2012/0019(COD))

2013/C 261 E/11

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0041), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0041),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0030/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0030/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. aprila 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. aprila 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0140/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0140/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 10. maj 2012P7_TC1-COD(2012)0019

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 765/2012.)

---

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/52 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/52

---

Četrtek, 10. maj 2012Omejitve za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije ***I

P7_TA(2012)0149

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije (COM(2011)0715 – C7-0396/2011 – 2011/0315(COD))

2013/C 261 E/12

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0715), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0715),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0396/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0396/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. aprila 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. aprila 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0085/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0085/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 10. maj 2012P7_TC1-COD(2011)0315

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 529/2012.)

---

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/53 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/53

---

Četrtek, 10. maj 2012Elektronska izdaja Uradnega lista Evropske unije ***

P7_TA(2012)0150

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o osnutku uredbe Sveta o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (10222/5/2011 – C7-0076/2012 – 2011/0070(APP))

2013/C 261 E/13

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (10222/5/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (10222/5/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0076/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0076/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A7-0087/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A7-0087/2012),

| 1. | odobri osnutek uredbe Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek uredbe Sveta;

| 2. | opominja Svet, da bo moral Parlament znova zaprositi za odobritev, če bi zaradi zahteve po soglasju iz člena 352 PDEU ali domačih parlamentarnih postopkov, ki potekajo v Združenem kraljestvu, prišlo do sprememb v osnutku besedila; |
| --- | --- |

2.

opominja Svet, da bo moral Parlament znova zaprositi za odobritev, če bi zaradi zahteve po soglasju iz člena 352 PDEU ali domačih parlamentarnih postopkov, ki potekajo v Združenem kraljestvu, prišlo do sprememb v osnutku besedila;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/54 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/54

---

Četrtek, 10. maj 2012Gostovanje v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji ***I

P7_TA(2012)0197

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (prenovitev) (COM(2011)0402 – C7-0190/2011 – 2011/0187(COD))

2013/C 261 E/14

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0402), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0402),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0190/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0190/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 25. novembra 2011, naslovljenega na Odbor za industrijo, raziskave in energetiko v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 25. novembra 2011, naslovljenega na Odbor za industrijo, raziskave in energetiko v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. marca 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. marca 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0149/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0149/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 24, 28.1.2012, str. 131.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Četrtek, 10. maj 2012P7_TC1-COD(2011)0187

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 531/2012.)

---

| 10.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 261/55 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 261/55

---

Četrtek, 10. maj 2012Izvoz in uvoz nevarnih kemikalij ***I

P7_TA(2012)0198

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (prenovitev) (COM(2011)0245 – C7-0107/2011 – 2011/0105(COD))

2013/C 261 E/15

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0245),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 192(1) in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0107/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 192(1) in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0107/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) PDEU,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. julija 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. julija 2011 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 25. novembra 2011 naslovljenega na Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 25. novembra 2011 naslovljenega na Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. februarja 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. februarja 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0015/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0015/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme v nadaljevanju podano mnenje iz prve obravnave, ob upoštevanju priporočil posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme v nadaljevanju podano mnenje iz prve obravnave, ob upoštevanju priporočil posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 318, 29.10.2011, str. 163.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Četrtek, 10. maj 2012P7_TC1-COD(2011)0105

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2012 z namenom sprejetja uredbe (EU) št. .../2012Evropskega parlamenta in Sveta o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 649/2012.)

---