# Jurnalul Oficial C 264E/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.CE2013.264.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 264E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5613 septembrie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.CE2013.264.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 264E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5613 septembrie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2012-2013Ședințele dintre 22 și 24 mai 2012Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 223 E, 27.7.2012.TEXTE ADOPTATE |
| | Marți, 22 mai 2012 |
| 2013/C 264E/01 | Strategia de securitate internă a Uniunii EuropeneRezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la Strategia de securitate internă a Uniunii Europene (2010/2308 (INI)) | 1 |
| 2013/C 264E/02 | Abordarea UE privind dreptul penalRezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la abordarea UE privind dreptul penal (2010/2310(INI)) | 7 |
| 2013/C 264E/03 | O strategie de consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabiliRezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la o strategie de consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabili (2011/2272(INI)) | 11 |
| 2013/C 264E/04 | Tabloul de bord al pieței interneRezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la Tabloul de bord al pieței interne (2011/2155(INI)) | 18 |
| 2013/C 264E/05 | Femeile din Turcia în anul 2020Rezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la femeile din Turcia în anul 2020 (2011/2066(INI)) | 25 |
| | Miercuri, 23 mai 2012 |
| 2013/C 264E/06 | UE și China: există un dezechilibru în relațiile comerciale?Rezoluția Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la UE și China: există un dezechilibru în relațiile comerciale? (2010/2301(INI)) | 33 |
| 2013/C 264E/07 | Dreptul de anchetă al Parlamentului EuropeanPropunere adopatată de către Parlamentul European la 23 mai 2012, referitoare la un regulament al Parlamentului European privind modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European și de abrogare a Deciziei 95/167/CE, Euratom, ECSC a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei (2009/2212(INI)) | 41 |
| Propunere de regulament al Parlamentului Europeanreferitor la modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European și de abrogare a Deciziei 95/167/CE, Euratom, ECSC a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei | 41 |
| | Joi, 24 mai 2012 |
| 2013/C 264E/08 | Situația din Ucraina, cazul Iuliei TimoșenkoRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la Ucraina (2012/2658(RSP)) | 51 |
| 2013/C 264E/09 | Combaterea homofobiei în EuropaRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la combaterea homofobiei în Europa (2012/2657(RSP)) | 54 |
| 2013/C 264E/10 | O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselorRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor (2011/2068(INI)) | 59 |
| 2013/C 264E/11 | Inițiativa privind oportunitățile pentru tineriRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (2012/2617(RSP)) | 69 |
| 2013/C 264E/12 | Aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egalăRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și a femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (2011/2285(INI)) | 75 |
| ANEXĂ | 81 |
| 2013/C 264E/13 | Contingentele elvețiene referitoare la numărul de permise de ședere acordate resortisanților din Polonia, Lituania, Letonia, Estonia, Slovenia, Slovacia, Republica Cehă și UngariaRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la contingentele elvețiene privind numărul de permise de ședere acordate resortisanților din Polonia, Lituania, Letonia, Estonia, Slovenia, Slovacia, Republica Cehă și Ungaria (2012/2661(RSP)) | 85 |
| 2013/C 264E/14 | Venezuela: posibila retragere din Comisia interamericană pentru drepturile omuluiRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la posibila retragere a Venezuelei din Comisia interamericană pentru drepturile omului (2012/2653(RSP)) | 88 |
| 2013/C 264E/15 | AzerbaidjanRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la situația drepturilor omului din Azerbaidjan (2012/2654(RSP)) | 91 |
| 2013/C 264E/16 | Situația refugiaților din Coreea de NordRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la situația refugiaților nord-coreeni (2012/2655(RSP)) | 94 |
| 2013/C 264E/17 | Continuarea și mărirea sprijinului pentru vaccinări în țările în curs de dezvoltareDeclarația Parlamentului European din 24 mai 2012 privind continuarea și mărirea sprijinului pentru vaccinări în țările în curs de dezvoltare | 96 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2012-2013Ședințele dintre 22 și 24 mai 2012Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 223 E, 27.7.2012.TEXTE ADOPTATE

Marți, 22 mai 2012

2013/C 264E/01

Strategia de securitate internă a Uniunii EuropeneRezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la Strategia de securitate internă a Uniunii Europene (2010/2308 (INI))

1

2013/C 264E/02

Abordarea UE privind dreptul penalRezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la abordarea UE privind dreptul penal (2010/2310(INI))

7

2013/C 264E/03

O strategie de consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabiliRezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la o strategie de consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabili (2011/2272(INI))

11

2013/C 264E/04

Tabloul de bord al pieței interneRezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la Tabloul de bord al pieței interne (2011/2155(INI))

18

2013/C 264E/05

Femeile din Turcia în anul 2020Rezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la femeile din Turcia în anul 2020 (2011/2066(INI))

25

Miercuri, 23 mai 2012

2013/C 264E/06

UE și China: există un dezechilibru în relațiile comerciale?Rezoluția Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la UE și China: există un dezechilibru în relațiile comerciale? (2010/2301(INI))

33

2013/C 264E/07

Dreptul de anchetă al Parlamentului EuropeanPropunere adopatată de către Parlamentul European la 23 mai 2012, referitoare la un regulament al Parlamentului European privind modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European și de abrogare a Deciziei 95/167/CE, Euratom, ECSC a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei (2009/2212(INI))

41

Propunere de regulament al Parlamentului Europeanreferitor la modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European și de abrogare a Deciziei 95/167/CE, Euratom, ECSC a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei

41

Joi, 24 mai 2012

2013/C 264E/08

Situația din Ucraina, cazul Iuliei TimoșenkoRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la Ucraina (2012/2658(RSP))

51

2013/C 264E/09

Combaterea homofobiei în EuropaRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la combaterea homofobiei în Europa (2012/2657(RSP))

54

2013/C 264E/10

O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselorRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor (2011/2068(INI))

59

2013/C 264E/11

Inițiativa privind oportunitățile pentru tineriRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (2012/2617(RSP))

69

2013/C 264E/12

Aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egalăRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și a femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (2011/2285(INI))

75

ANEXĂ

81

2013/C 264E/13

Contingentele elvețiene referitoare la numărul de permise de ședere acordate resortisanților din Polonia, Lituania, Letonia, Estonia, Slovenia, Slovacia, Republica Cehă și UngariaRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la contingentele elvețiene privind numărul de permise de ședere acordate resortisanților din Polonia, Lituania, Letonia, Estonia, Slovenia, Slovacia, Republica Cehă și Ungaria (2012/2661(RSP))

85

2013/C 264E/14

Venezuela: posibila retragere din Comisia interamericană pentru drepturile omuluiRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la posibila retragere a Venezuelei din Comisia interamericană pentru drepturile omului (2012/2653(RSP))

88

2013/C 264E/15

AzerbaidjanRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la situația drepturilor omului din Azerbaidjan (2012/2654(RSP))

91

2013/C 264E/16

Situația refugiaților din Coreea de NordRezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la situația refugiaților nord-coreeni (2012/2655(RSP))

94

2013/C 264E/17

Continuarea și mărirea sprijinului pentru vaccinări în țările în curs de dezvoltareDeclarația Parlamentului European din 24 mai 2012 privind continuarea și mărirea sprijinului pentru vaccinări în țările în curs de dezvoltare

96

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 22 mai 2012 |
| 2013/C 264E/18 | Modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European în ceea ce privește implementarea Inițiativei cetățenești europeneDecizia Parlamentului European din 22 mai 2012 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European în ceea ce privește implementarea inițiativei cetățenești europene (2011/2302(REG)) | 98 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 22 mai 2012

2013/C 264E/18

Modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European în ceea ce privește implementarea Inițiativei cetățenești europeneDecizia Parlamentului European din 22 mai 2012 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European în ceea ce privește implementarea inițiativei cetățenești europene (2011/2302(REG))

98

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 22 mai 2012 |
| 2013/C 264E/19 | Valorile nominale și specificațiile tehnice ale monedelor euro ce urmează să intre în circulație *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 975/98 privind valorile nominale și specificațiile tehnice ale monedelor euro ce urmează să intre în circulație (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE)) | 101 |
| 2013/C 264E/20 | Emiterea de monede euro ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind emiterea de monede euro (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD)) | 102 |
| P7_TC1-COD(2011)0131Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 22 mai 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind emiterea de monede euro | 103 |
| | Miercuri, 23 mai 2012 |
| 2013/C 264E/21 | Stocurile de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD)) | 104 |
| P7_TC1-COD(2011)0144Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 mai 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 al Consiliului privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană | 104 |
| Anexă la rezoluția legislativă | 105 |
| 2013/C 264E/22 | Introducerea cerințelor referitoare la coca dublă sau a unor standarde de proiectare echivalente pentru petrolierele cu cocă simplă ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accelerarea introducerii cerințelor referitoare la coca dublă sau a unor standarde de proiectare echivalente pentru petrolierele cu cocă simplă (reformare) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD)) | 105 |
| P7_TC1-COD(2011)0243Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 mai 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind accelerarea introducerii cerințelor referitoare la coca dublă sau a unor standarde de proiectare echivalente pentru petrolierele cu cocă simplă (reformare) | 106 |
| 2013/C 264E/23 | Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre UE și Mozambic ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului privind stabilirea posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Mozambic (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE)) | 106 |
| 2013/C 264E/24 | Sistemul comun al taxei pe tranzacțiile financiare *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind sistemul comun al taxei pe tranzacțiile financiare și de modificare a Directivei 2008/7/CE (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS)) | 107 |
| | Joi, 24 mai 2012 |
| 2013/C 264E/25 | Dispoziții generale privind acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 24 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD)) | 119 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 22 mai 2012

2013/C 264E/19

Valorile nominale și specificațiile tehnice ale monedelor euro ce urmează să intre în circulație *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 975/98 privind valorile nominale și specificațiile tehnice ale monedelor euro ce urmează să intre în circulație (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE))

101

2013/C 264E/20

Emiterea de monede euro ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind emiterea de monede euro (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))

102

P7_TC1-COD(2011)0131Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 22 mai 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind emiterea de monede euro

103

Miercuri, 23 mai 2012

2013/C 264E/21

Stocurile de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD))

104

P7_TC1-COD(2011)0144Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 mai 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 al Consiliului privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană

104

Anexă la rezoluția legislativă

105

2013/C 264E/22

Introducerea cerințelor referitoare la coca dublă sau a unor standarde de proiectare echivalente pentru petrolierele cu cocă simplă ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accelerarea introducerii cerințelor referitoare la coca dublă sau a unor standarde de proiectare echivalente pentru petrolierele cu cocă simplă (reformare) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD))

105

P7_TC1-COD(2011)0243Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 mai 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind accelerarea introducerii cerințelor referitoare la coca dublă sau a unor standarde de proiectare echivalente pentru petrolierele cu cocă simplă (reformare)

106

2013/C 264E/23

Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre UE și Mozambic ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului privind stabilirea posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Mozambic (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE))

106

2013/C 264E/24

Sistemul comun al taxei pe tranzacțiile financiare *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind sistemul comun al taxei pe tranzacțiile financiare și de modificare a Directivei 2008/7/CE (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS))

107

Joi, 24 mai 2012

2013/C 264E/25

Dispoziții generale privind acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 24 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD))

119

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2012-2013 Ședințele dintre 22 și 24 mai 2012 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 223 E, 27.7.2012. TEXTE ADOPTATE

Marți, 22 mai 2012

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/1

---

Marți, 22 mai 2012Strategia de securitate internă a Uniunii Europene

P7_TA(2012)0207

Rezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la Strategia de securitate internă a Uniunii Europene (2010/2308 (INI))

2013/C 264 E/01

Parlamentul European,

| — | având în vedere, în special, articolele 6, 7, 8, articolul10 alineatul (1), articolele 11, 12, 21, 47-50, 52 și 53 din Carta drepturilor fundamentale a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere, în special, articolele 6, 7, 8, articolul10 alineatul (1), articolele 11, 12, 21, 47-50, 52 și 53 din Carta drepturilor fundamentale a UE,

| — | având în vedere, în special, articolul 2 și articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și titlul V capitolele 1, 2, 4 și 5 (Spațiul de libertate, securitate și justiție) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere, în special, articolul 2 și articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și titlul V capitolele 1, 2, 4 și 5 (Spațiul de libertate, securitate și justiție) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Decizia Consiliului din 25 februarie 2010 privind instituirea Comitetului permanent pentru cooperarea operațională în materie de securitate internă (COSI) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului din 25 februarie 2010 privind instituirea Comitetului permanent pentru cooperarea operațională în materie de securitate internă (COSI) (1),

| — | având în vedere „Programul de la Stockholm – o Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora” și Comunicarea Comisiei intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei – Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Programul de la Stockholm – o Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora” și Comunicarea Comisiei intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei – Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171),

| — | având în vedere Strategia de securitate internă a Uniunii Europene („Către un model european de securitate”), adoptată de Consiliu la 25 și 26 februarie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia de securitate internă a Uniunii Europene („Către un model european de securitate”), adoptată de Consiliu la 25 și 26 februarie 2010,

| — | având în vedere Strategia Uniunii Europene de luptă împotriva terorismului, adoptată de Consiliu la 30 noiembrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Uniunii Europene de luptă împotriva terorismului, adoptată de Consiliu la 30 noiembrie 2005,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură” (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură” (COM(2010)0673),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Primul raport anual privind punerea în aplicare a strategiei de securitate internă a UE” (COM(2011)0790), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Primul raport anual privind punerea în aplicare a strategiei de securitate internă a UE” (COM(2011)0790),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și către Consiliu privind consolidarea securității chimice, biologice, radiologice și nucleare în Uniunea Europeană - un Plan de acțiune al Uniunii Europene în domeniul CBRN (COM(2009)0273), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și către Consiliu privind consolidarea securității chimice, biologice, radiologice și nucleare în Uniunea Europeană - un Plan de acțiune al Uniunii Europene în domeniul CBRN (COM(2009)0273),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 24 și 25 februarie 2011 referitoare la Comunicarea Comisiei privind Strategia de securitate internă a Uniunii Europene în acțiune, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 24 și 25 februarie 2011 referitoare la Comunicarea Comisiei privind Strategia de securitate internă a Uniunii Europene în acțiune,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 8 și 9 noiembrie 2010 privind crearea și punerea în aplicare a unui ciclu de politici ale UE privind formele grave de criminalitate internațională organizată, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 8 și 9 noiembrie 2010 privind crearea și punerea în aplicare a unui ciclu de politici ale UE privind formele grave de criminalitate internațională organizată,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind stabilirea priorităților UE pentru combaterea criminalității organizate în perioada 2011-2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind stabilirea priorităților UE pentru combaterea criminalității organizate în perioada 2011-2013,

| — | având în vedere avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) din 17 decembrie 2010 privind Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) din 17 decembrie 2010 privind Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură”,

| — | având în vedere Raportul privind situația și tendințele terorismului în UE („TE-SAT 2011”), elaborat de Europol, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind situația și tendințele terorismului în UE („TE-SAT 2011”), elaborat de Europol,

| — | având în vedere Evaluarea privind amenințarea pe care o reprezintă criminalitatea organizată („OCTA 2011”), elaborată de Europol, |
| --- | --- |

—

având în vedere Evaluarea privind amenințarea pe care o reprezintă criminalitatea organizată („OCTA 2011”), elaborată de Europol,

| — | având în vedere Strategia europeană de securitate din 2003 (2) și Raportul din 2008 referitor la raportul de punere în aplicare a acesteia (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia europeană de securitate din 2003 (2) și Raportul din 2008 referitor la raportul de punere în aplicare a acesteia (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – „Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor – Programul de la Stockholm” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – „Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor – Programul de la Stockholm” (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la criminalitatea organizată în Uniunea Europeană (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la criminalitatea organizată în Uniunea Europeană (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2011 referitoare la eforturile UE de combatere a corupției (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2011 referitoare la eforturile UE de combatere a corupției (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la politica UE de combatere a terorismului: principale realizări și viitoare provocări (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la politica UE de combatere a terorismului: principale realizări și viitoare provocări (7),

| — | având în vedere jurisprudența relevantă a instanțelor europene și a curților constituționale naționale, care abordează criteriul proporționalității și necesitatea ca acesta să fie respectat de autoritățile publice într-o societate democratică, |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența relevantă a instanțelor europene și a curților constituționale naționale, care abordează criteriul proporționalității și necesitatea ca acesta să fie respectat de autoritățile publice într-o societate democratică,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0143/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0143/2012),

| A. | întrucât intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona Uniunea a consolidat și mai mult spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ) în ceea ce privește drepturile fundamentale și diferitele sisteme și tradiții juridice ale statelor membre; întrucât politicile din acest domeniu reprezintă o competență partajată între Uniune și statele membre, în conformitate cu dispozițiile tratatului; |
| --- | --- |

A.

întrucât intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona Uniunea a consolidat și mai mult spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ) în ceea ce privește drepturile fundamentale și diferitele sisteme și tradiții juridice ale statelor membre; întrucât politicile din acest domeniu reprezintă o competență partajată între Uniune și statele membre, în conformitate cu dispozițiile tratatului;

| B. | întrucât, prin urmare, Tratatul de la Lisabona a ancorat puternic politica de securitate a UE într-un stat de drept specific al UE, punând bazele pentru dezvoltarea unei agende de securitate, împărtășită profund de UE și de statele membre și supusă unui control democratic la nivel european și național; întrucât consolidarea acestei politici trebuie realizată pe baza valorilor democratice, a respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

B.

întrucât, prin urmare, Tratatul de la Lisabona a ancorat puternic politica de securitate a UE într-un stat de drept specific al UE, punând bazele pentru dezvoltarea unei agende de securitate, împărtășită profund de UE și de statele membre și supusă unui control democratic la nivel european și național; întrucât consolidarea acestei politici trebuie realizată pe baza valorilor democratice, a respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| C. | întrucât orice politică de securitate trebuie să includă și o componentă de prevenire, care este indispensabilă într-o perioadă în care inegalitățile economice și sociale sunt din ce în ce mai mari, punând astfel în pericol respectarea efectivă a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

C.

întrucât orice politică de securitate trebuie să includă și o componentă de prevenire, care este indispensabilă într-o perioadă în care inegalitățile economice și sociale sunt din ce în ce mai mari, punând astfel în pericol respectarea efectivă a drepturilor fundamentale;

| D. | întrucât Programul de la Stockholm a subliniat faptul că Strategia de securitate internă a UE ar trebui dezvoltată pentru a îmbunătăți în continuare securitatea în cadrul Uniunii, protejând astfel viața și siguranța cetățenilor Uniunii și luptând în mod eficient împotriva criminalității organizate, a terorismului și a altor amenințări, respectând totodată drepturile fundamentale, principiile protecției internaționale și statul de drept; |
| --- | --- |

D.

întrucât Programul de la Stockholm a subliniat faptul că Strategia de securitate internă a UE ar trebui dezvoltată pentru a îmbunătăți în continuare securitatea în cadrul Uniunii, protejând astfel viața și siguranța cetățenilor Uniunii și luptând în mod eficient împotriva criminalității organizate, a terorismului și a altor amenințări, respectând totodată drepturile fundamentale, principiile protecției internaționale și statul de drept;

| E. | întrucât nici statele membre, nici Comisia nu au luat în considerare până în prezent stabilirea unui rol pentru Parlament în acest proces, în pofida intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

E.

întrucât nici statele membre, nici Comisia nu au luat în considerare până în prezent stabilirea unui rol pentru Parlament în acest proces, în pofida intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

| F. | întrucât Comunicarea Comisiei privind Strategia de securitate internă (SSI) pentru perioada 2010-2014 a identificat cinci domenii prioritare în care UE poate aduce valoare adăugată, și anume combaterea și prevenirea criminalității organizate grave, a terorismului și a criminalității informatice, îmbunătățirea gestionării frontierelor externe și dezvoltarea unei capacități de rezistență în caz de dezastre naturale sau provocate de om; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comunicarea Comisiei privind Strategia de securitate internă (SSI) pentru perioada 2010-2014 a identificat cinci domenii prioritare în care UE poate aduce valoare adăugată, și anume combaterea și prevenirea criminalității organizate grave, a terorismului și a criminalității informatice, îmbunătățirea gestionării frontierelor externe și dezvoltarea unei capacități de rezistență în caz de dezastre naturale sau provocate de om;

| G. | întrucât primul raport anual al Comisiei privind punerea în aplicare a SSI a confirmat faptul că toate cele cinci obiective identificate în 2010 rămân valabile și a subliniat situația actuală, progresele înregistrate până în prezent și calea de urmat; |
| --- | --- |

G.

întrucât primul raport anual al Comisiei privind punerea în aplicare a SSI a confirmat faptul că toate cele cinci obiective identificate în 2010 rămân valabile și a subliniat situația actuală, progresele înregistrate până în prezent și calea de urmat;

| H. | întrucât în Programul de la Stockholm s-a menționat faptul că „elaborarea, monitorizarea și punerea în aplicare a strategiei de securitate internă ar trebui să devină una dintre atribuțiile prioritare ale COSI”, |
| --- | --- |

H.

întrucât în Programul de la Stockholm s-a menționat faptul că „elaborarea, monitorizarea și punerea în aplicare a strategiei de securitate internă ar trebui să devină una dintre atribuțiile prioritare ale COSI”,

| 1. | salută eforturile depuse pentru stabilirea unei SSI și a principiilor fundamentale care stau la baza modelului european de securitate dezvoltat în cadrul SSI, în special în ceea ce privește relația consolidată dintre securitate, libertate și viața privată, precum și cooperarea și solidaritatea dintre statele membre; subliniază faptul că măsurile de securitate și cooperarea din cadrul UE trebuie să respecte obligațiile Uniunii în materie de drepturi fundamentale și să se concentreze asupra unei aplicări țintite a legislației și asupra activităților serviciilor de informații care au dat dovadă că au capacitatea de a reduce în mod real rata criminalității și de a preveni atacurile teroriste; |
| --- | --- |

1.

salută eforturile depuse pentru stabilirea unei SSI și a principiilor fundamentale care stau la baza modelului european de securitate dezvoltat în cadrul SSI, în special în ceea ce privește relația consolidată dintre securitate, libertate și viața privată, precum și cooperarea și solidaritatea dintre statele membre; subliniază faptul că măsurile de securitate și cooperarea din cadrul UE trebuie să respecte obligațiile Uniunii în materie de drepturi fundamentale și să se concentreze asupra unei aplicări țintite a legislației și asupra activităților serviciilor de informații care au dat dovadă că au capacitatea de a reduce în mod real rata criminalității și de a preveni atacurile teroriste;

| 2. | subliniază că libertatea, securitatea și justiția sunt obiective care trebuie urmărite în paralel și consideră că punerea în aplicare a Cartei drepturilor fundamentale trebuie să fie elementul central al oricărei SSI cu drepturi depline; reamintește că, pentru garantarea libertății și a justiției, trebuie să se asigure întotdeauna securitatea în conformitate cu principiile prevăzute în tratate, cu statul de drept și cu obligațiile Uniunii în materie de drepturi fundamentale; |
| --- | --- |

2.

subliniază că libertatea, securitatea și justiția sunt obiective care trebuie urmărite în paralel și consideră că punerea în aplicare a Cartei drepturilor fundamentale trebuie să fie elementul central al oricărei SSI cu drepturi depline; reamintește că, pentru garantarea libertății și a justiției, trebuie să se asigure întotdeauna securitatea în conformitate cu principiile prevăzute în tratate, cu statul de drept și cu obligațiile Uniunii în materie de drepturi fundamentale;

| 3. | ia act de progresele înregistrate de statele membre și de Comisie în cadrul ciclului de elaborare a politicilor UE în domeniul criminalității organizate grave, în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor strategice generale prin intermediul acțiunilor bazate pe cooperarea interguvernamentală la nivel operațional; consideră totuși că este necesară o repartizare clară a sarcinilor la nivel național și la nivelul UE, că Parlamentul trebuie să fie implicat în procesul de orientare politică, de punere în aplicare și de evaluare a rezultatelor și că o evaluare amănunțită a ciclului european de elaborare a politicilor ar trebui să fie efectuată în 2013; de asemenea, consideră că, în funcție de natura ciclului, acesta ar trebui să fie redenumit „ciclul operațional al UE”; invită statele membre să evalueze în mod regulat complementaritatea planurilor naționale de combatere a crimei organizate cu planurile care urmează să fie dezvoltate la nivel european și să analizeze rezultatele obținute și perspectivele dintr-un punct de vedere strategic și operațional european, implicând instituțiile UE, agențiile relevante ale UE și parlamentele naționale; |
| --- | --- |

3.

ia act de progresele înregistrate de statele membre și de Comisie în cadrul ciclului de elaborare a politicilor UE în domeniul criminalității organizate grave, în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor strategice generale prin intermediul acțiunilor bazate pe cooperarea interguvernamentală la nivel operațional; consideră totuși că este necesară o repartizare clară a sarcinilor la nivel național și la nivelul UE, că Parlamentul trebuie să fie implicat în procesul de orientare politică, de punere în aplicare și de evaluare a rezultatelor și că o evaluare amănunțită a ciclului european de elaborare a politicilor ar trebui să fie efectuată în 2013; de asemenea, consideră că, în funcție de natura ciclului, acesta ar trebui să fie redenumit „ciclul operațional al UE”; invită statele membre să evalueze în mod regulat complementaritatea planurilor naționale de combatere a crimei organizate cu planurile care urmează să fie dezvoltate la nivel european și să analizeze rezultatele obținute și perspectivele dintr-un punct de vedere strategic și operațional european, implicând instituțiile UE, agențiile relevante ale UE și parlamentele naționale;

| 4. | consideră, de asemenea, că este esențial să se prevadă resurse financiare suficiente pentru punerea în aplicare a acestei strategii în cadrul multianual 2014-2020, prin utilizarea fondurilor prevăzute în acest scop; |
| --- | --- |

4.

consideră, de asemenea, că este esențial să se prevadă resurse financiare suficiente pentru punerea în aplicare a acestei strategii în cadrul multianual 2014-2020, prin utilizarea fondurilor prevăzute în acest scop;

| 5. | reamintește că UE și statele membre dețin competențe comune în domeniul politicilor de securitate și că acesta este un domeniu în care principiul subsidiarității trebuie respectat; consideră că, printr-o abordare cuprinzătoare și coerentă, cadrul SSI ar putea aduce o valoare adăugată eforturilor depuse de toate instituțiile UE și de statele membre în acest domeniu; |
| --- | --- |

5.

reamintește că UE și statele membre dețin competențe comune în domeniul politicilor de securitate și că acesta este un domeniu în care principiul subsidiarității trebuie respectat; consideră că, printr-o abordare cuprinzătoare și coerentă, cadrul SSI ar putea aduce o valoare adăugată eforturilor depuse de toate instituțiile UE și de statele membre în acest domeniu;

| 6. | consideră că efectuarea de către UE a unei analize ample, bazate pe dovezi și pe cunoaștere cu privire la amenințările care trebuie abordate este o cerință esențială pentru o strategie de securitate internă eficientă și că Europol, cu sprijinul altor instituții, organisme și agenții europene, ar trebui să realizeze o astfel de analiză la nivelul UE, pe baza unei metodologii mai transparente și mai robuste de evaluare a amenințărilor și bazându-se pe contribuțiile substanțiale ale statelor membre; |
| --- | --- |

6.

consideră că efectuarea de către UE a unei analize ample, bazate pe dovezi și pe cunoaștere cu privire la amenințările care trebuie abordate este o cerință esențială pentru o strategie de securitate internă eficientă și că Europol, cu sprijinul altor instituții, organisme și agenții europene, ar trebui să realizeze o astfel de analiză la nivelul UE, pe baza unei metodologii mai transparente și mai robuste de evaluare a amenințărilor și bazându-se pe contribuțiile substanțiale ale statelor membre;

| 7. | reamintește că Parlamentul European reprezintă în prezent un actor instituțional cu drepturi depline în domeniul politicilor de securitate și că, prin urmare, el are dreptul de a participa în mod activ la stabilirea caracteristicilor și priorităților SSI și ale modelului european de securitate și la evaluarea acestor instrumente, inclusiv prin exerciții de control periodic al punerii în aplicare a SSI, care trebuie să fie efectuate în comun de PE, de parlamentele naționale și de Consiliu în temeiul articolelor 70 și 71 din TFUE și al articolului 6 alineatul (2) din Decizia de instituire a COSI; |
| --- | --- |

7.

reamintește că Parlamentul European reprezintă în prezent un actor instituțional cu drepturi depline în domeniul politicilor de securitate și că, prin urmare, el are dreptul de a participa în mod activ la stabilirea caracteristicilor și priorităților SSI și ale modelului european de securitate și la evaluarea acestor instrumente, inclusiv prin exerciții de control periodic al punerii în aplicare a SSI, care trebuie să fie efectuate în comun de PE, de parlamentele naționale și de Consiliu în temeiul articolelor 70 și 71 din TFUE și al articolului 6 alineatul (2) din Decizia de instituire a COSI;

| 8. | susține, în acest context și pe baza cooperării existente între Parlamentul European și parlamentele naționale, ideea de „ciclu parlamentar de elaborare a politicilor” – care trebuie să fie conceput pentru a corespunde cât mai bine, printre altele, cu perioada de raportare anuală a Comisiei în acest domeniu –, care să se încheie cu un raport parlamentar anual privind situația actuală a SSI; |
| --- | --- |

8.

susține, în acest context și pe baza cooperării existente între Parlamentul European și parlamentele naționale, ideea de „ciclu parlamentar de elaborare a politicilor” – care trebuie să fie conceput pentru a corespunde cât mai bine, printre altele, cu perioada de raportare anuală a Comisiei în acest domeniu –, care să se încheie cu un raport parlamentar anual privind situația actuală a SSI;

| 9. | subliniază importanța coerenței și a sinergiilor dintre aspectele interne și externe ale securității și evidențiază importanța garantării faptului că măsurile și acțiunile de punere în aplicare a SSI respectă obligațiile Uniunii în materie de drepturi fundamentale, în special articolele 2, 6 și 7 din TUE, și obiectivele sale în materie de politică externă, prevăzute la articolul 21 din TUE, precum și dreptul internațional al drepturilor omului și dreptul internațional umanitar; ia act de documentul comun privind întărirea legăturilor dintre actorii implicați în politica de securitate și apărare comună (PESA) și spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ) și acțiunile evidențiate în foaia de parcurs; subliniază importanța unui schimb de informații, a unei consultări și cooperări corespunzătoare între toți actorii implicați, precum și importanța unor soluții care să vizeze mai degrabă anticiparea evenimentelor decât reacția la acestea; așteaptă cu interes rezultatul muncii efectuate în cadrul punerii în aplicare a Programului de la Stockholm privind complementaritatea dintre acțiunile statelor membre și cele ale UE în ceea ce privește dimensiunea externă a SLSJ, precum și a inițiativelor care vizează posibila actualizare a strategiei UE în materie de securitate externă; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța coerenței și a sinergiilor dintre aspectele interne și externe ale securității și evidențiază importanța garantării faptului că măsurile și acțiunile de punere în aplicare a SSI respectă obligațiile Uniunii în materie de drepturi fundamentale, în special articolele 2, 6 și 7 din TUE, și obiectivele sale în materie de politică externă, prevăzute la articolul 21 din TUE, precum și dreptul internațional al drepturilor omului și dreptul internațional umanitar; ia act de documentul comun privind întărirea legăturilor dintre actorii implicați în politica de securitate și apărare comună (PESA) și spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ) și acțiunile evidențiate în foaia de parcurs; subliniază importanța unui schimb de informații, a unei consultări și cooperări corespunzătoare între toți actorii implicați, precum și importanța unor soluții care să vizeze mai degrabă anticiparea evenimentelor decât reacția la acestea; așteaptă cu interes rezultatul muncii efectuate în cadrul punerii în aplicare a Programului de la Stockholm privind complementaritatea dintre acțiunile statelor membre și cele ale UE în ceea ce privește dimensiunea externă a SLSJ, precum și a inițiativelor care vizează posibila actualizare a strategiei UE în materie de securitate externă;

| 10. | subliniază că orice SSI ar trebui, pe termen lung, să se concentreze mai mult pe legătura demonstrabilă dintre amenințările externe și lipsa sau utilizarea ineficientă a strategiilor și a măsurilor care pot constitui un element puternic de prevenire a amenințărilor la adresa securității, precum asistența specifică pentru dezvoltare, strategiile de reducere a sărăciei sau planurile de reabilitare în urma dezastrelor naturale sau cauzate de om; |
| --- | --- |

10.

subliniază că orice SSI ar trebui, pe termen lung, să se concentreze mai mult pe legătura demonstrabilă dintre amenințările externe și lipsa sau utilizarea ineficientă a strategiilor și a măsurilor care pot constitui un element puternic de prevenire a amenințărilor la adresa securității, precum asistența specifică pentru dezvoltare, strategiile de reducere a sărăciei sau planurile de reabilitare în urma dezastrelor naturale sau cauzate de om;

| 11. | ia act de definirea celor cinci domenii-cheie pentru care s-au propus acțiuni concrete diferite la nivelul UE și la nivel de stat membru; consideră că aceste obiective nu sunt exhaustive și că ordinea priorităților ar fi putut fi mai bine structurată; consideră că lupta împotriva terorismului și a crimei organizate este și trebuie să rămână o prioritate esențială în cadrul SSI; consideră că rezistența în fața dezastrelor naturale și a celor provocate de om, inclusiv deficiențele unor infrastructuri critice, trebuie să fie, de asemenea, abordată; ia act totuși de faptul că nu pare să fie pe deplin justificată sau indicată întreprinderea, în cadrul SSI, a unei acțiuni în domeniul respectării drepturilor de proprietate intelectuală, chestiune ce face obiectul unei dezbateri aprofundate specifice; |
| --- | --- |

11.

ia act de definirea celor cinci domenii-cheie pentru care s-au propus acțiuni concrete diferite la nivelul UE și la nivel de stat membru; consideră că aceste obiective nu sunt exhaustive și că ordinea priorităților ar fi putut fi mai bine structurată; consideră că lupta împotriva terorismului și a crimei organizate este și trebuie să rămână o prioritate esențială în cadrul SSI; consideră că rezistența în fața dezastrelor naturale și a celor provocate de om, inclusiv deficiențele unor infrastructuri critice, trebuie să fie, de asemenea, abordată; ia act totuși de faptul că nu pare să fie pe deplin justificată sau indicată întreprinderea, în cadrul SSI, a unei acțiuni în domeniul respectării drepturilor de proprietate intelectuală, chestiune ce face obiectul unei dezbateri aprofundate specifice;

| 12. | consideră că toate formele de criminalitate organizată, inclusiv mafia, reprezintă o amenințare crescândă la adresa libertății, securității și justiției pentru toți cetățenii UE și că combaterea acesteia trebuie să rămână o prioritate, în conformitate cu recomandările formulate în Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la criminalitatea organizată în Uniunea Europeană, pe baza datelor și informațiilor specifice cu privire la cooperarea existentă între UE și statele membre în ceea ce privește lupta împotriva mafiei, a spălării banilor, a corupției, a infracționalității în rândul persoanelor cu funcții de răspundere și a altor forme de criminalitate organizată; |
| --- | --- |

12.

consideră că toate formele de criminalitate organizată, inclusiv mafia, reprezintă o amenințare crescândă la adresa libertății, securității și justiției pentru toți cetățenii UE și că combaterea acesteia trebuie să rămână o prioritate, în conformitate cu recomandările formulate în Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la criminalitatea organizată în Uniunea Europeană, pe baza datelor și informațiilor specifice cu privire la cooperarea existentă între UE și statele membre în ceea ce privește lupta împotriva mafiei, a spălării banilor, a corupției, a infracționalității în rândul persoanelor cu funcții de răspundere și a altor forme de criminalitate organizată;

| 13. | solicită Comisiei și Consiliului să acorde prioritate combaterii corupției în contextul agendei de securitate a UE și să aloce resursele adecvate, având în vedere faptul că Programul de la Stockholm (4.1) enumeră corupția printre amenințările transnaționale care continuă să pericliteze securitatea internă a Uniunii și care necesită un răspuns clar și cuprinzător; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei și Consiliului să acorde prioritate combaterii corupției în contextul agendei de securitate a UE și să aloce resursele adecvate, având în vedere faptul că Programul de la Stockholm (4.1) enumeră corupția printre amenințările transnaționale care continuă să pericliteze securitatea internă a Uniunii și care necesită un răspuns clar și cuprinzător;

| 14. | reamintește importanța prevenirii și combaterii terorismului și a activităților conexe, inclusiv a finanțării sale, și așteaptă cu interes propunerea unui cadru pentru luarea unor măsuri administrative, cum ar fi înghețarea fondurilor persoanelor suspectate de terorism, în conformitate cu articolul 75 din TFUE; în plus, depășind cadrul specific al SSI, solicită Comisiei și statelor membre să aibă în vedere adoptarea unei legislații specifice referitoare la victimele terorismului pentru a recunoaște caracterul lor public și pentru a include mai multe dispoziții detaliate, care să asigure o protecție, un sprijin și o recunoaștere adecvate; |
| --- | --- |

14.

reamintește importanța prevenirii și combaterii terorismului și a activităților conexe, inclusiv a finanțării sale, și așteaptă cu interes propunerea unui cadru pentru luarea unor măsuri administrative, cum ar fi înghețarea fondurilor persoanelor suspectate de terorism, în conformitate cu articolul 75 din TFUE; în plus, depășind cadrul specific al SSI, solicită Comisiei și statelor membre să aibă în vedere adoptarea unei legislații specifice referitoare la victimele terorismului pentru a recunoaște caracterul lor public și pentru a include mai multe dispoziții detaliate, care să asigure o protecție, un sprijin și o recunoaștere adecvate;

| 15. | consideră că este deosebit de important să se combată în mod decisiv infracțiunile ecologice, economice și cele comise de întreprinderi, al căror impact este deosebit de nociv pentru condițiile de viață ale cetățenilor UE, în special într-o perioadă de criză; regretă, în acest sens, măsurile adoptate de anumite state membre care vizează reducerea sancțiunilor pentru infracțiunile comise în aceste domenii; subliniază, de asemenea, decalajul dintre propunerile prezentate în aceste domenii și stigmatizarea anumitor acte de delincvență mai puțin importante; |
| --- | --- |

15.

consideră că este deosebit de important să se combată în mod decisiv infracțiunile ecologice, economice și cele comise de întreprinderi, al căror impact este deosebit de nociv pentru condițiile de viață ale cetățenilor UE, în special într-o perioadă de criză; regretă, în acest sens, măsurile adoptate de anumite state membre care vizează reducerea sancțiunilor pentru infracțiunile comise în aceste domenii; subliniază, de asemenea, decalajul dintre propunerile prezentate în aceste domenii și stigmatizarea anumitor acte de delincvență mai puțin importante;

| 16. | salută faptul că lupta împotriva criminalității informatice a devenit o prioritate în cadrul SSI și evidențiază importanța punerii accentului pe prevenire; ia act de angajamentul Comisiei de a dezvolta în 2012 o strategie europeană amplă pentru securitatea internetului și sprijină acest angajament; îndeamnă statele membre să ratifice Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea cibernetică; |
| --- | --- |

16.

salută faptul că lupta împotriva criminalității informatice a devenit o prioritate în cadrul SSI și evidențiază importanța punerii accentului pe prevenire; ia act de angajamentul Comisiei de a dezvolta în 2012 o strategie europeană amplă pentru securitatea internetului și sprijină acest angajament; îndeamnă statele membre să ratifice Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea cibernetică;

| 17. | reiterează faptul că consolidarea cooperării polițienești și judiciare în UE, inclusiv prin intermediul Europol și Eurojust, precum și printr-o formare corespunzătoare, este esențială pentru o strategie de securitate internă adecvată și că aceasta trebuie să implice autoritățile competente din statele membre, precum și instituțiile și agențiile UE; invită Comisia și statele membre să facă din această cooperare o prioritate a SSI; solicită, de asemenea, crearea unor instrumente juridice adaptate și coerente pentru a facilita utilizarea elementelor de probă; |
| --- | --- |

17.

reiterează faptul că consolidarea cooperării polițienești și judiciare în UE, inclusiv prin intermediul Europol și Eurojust, precum și printr-o formare corespunzătoare, este esențială pentru o strategie de securitate internă adecvată și că aceasta trebuie să implice autoritățile competente din statele membre, precum și instituțiile și agențiile UE; invită Comisia și statele membre să facă din această cooperare o prioritate a SSI; solicită, de asemenea, crearea unor instrumente juridice adaptate și coerente pentru a facilita utilizarea elementelor de probă;

| 18. | subliniază contribuția misiunilor PSAC la promovarea respectării statului de drept și menținerea păcii și a securității în vecinătatea Uniunii Europene și în întreaga lume, contribuind astfel la evitarea eșecului statal și la eliminarea refugiilor pentru activitatea transnațională cu caracter infracțional și terorist; |
| --- | --- |

18.

subliniază contribuția misiunilor PSAC la promovarea respectării statului de drept și menținerea păcii și a securității în vecinătatea Uniunii Europene și în întreaga lume, contribuind astfel la evitarea eșecului statal și la eliminarea refugiilor pentru activitatea transnațională cu caracter infracțional și terorist;

| 19. | regretă, în acest sens, că SSI nu are încă o veritabilă „dimensiune judiciară”; reamintește, în conformitate cu Programul de la Stockholm, că încrederea reciprocă trebuie întărită prin dezvoltarea progresivă a unei culturi judiciare europene bazate pe diversitatea sistemelor juridice și pe unitate prin intermediul dreptului european și că sistemele judiciare ale statelor membre ar trebui să poată coopera în mod coerent și eficace, respectând tradițiile lor juridice naționale; consideră că stabilirea unui set de priorități în domeniul cooperării judiciare trebuie să fie privită în contextul legăturii strânse dintre toate dimensiunile spațiului, consacrate la titlul V din TFUE, și anume spațiul de libertate, securitate și justiție; subliniază importanța punerii în aplicare corespunzătoare a acordurilor privind cooperarea judiciară cu țările terțe; |
| --- | --- |

19.

regretă, în acest sens, că SSI nu are încă o veritabilă „dimensiune judiciară”; reamintește, în conformitate cu Programul de la Stockholm, că încrederea reciprocă trebuie întărită prin dezvoltarea progresivă a unei culturi judiciare europene bazate pe diversitatea sistemelor juridice și pe unitate prin intermediul dreptului european și că sistemele judiciare ale statelor membre ar trebui să poată coopera în mod coerent și eficace, respectând tradițiile lor juridice naționale; consideră că stabilirea unui set de priorități în domeniul cooperării judiciare trebuie să fie privită în contextul legăturii strânse dintre toate dimensiunile spațiului, consacrate la titlul V din TFUE, și anume spațiul de libertate, securitate și justiție; subliniază importanța punerii în aplicare corespunzătoare a acordurilor privind cooperarea judiciară cu țările terțe;

| 20. | consideră că, în ceea ce privește legăturile dintre securitatea internă și externă, cooperarea Uniunii cu alte instituții internaționale, cum ar fi NATO și OSCE, ar trebui promovată în continuare; |
| --- | --- |

20.

consideră că, în ceea ce privește legăturile dintre securitatea internă și externă, cooperarea Uniunii cu alte instituții internaționale, cum ar fi NATO și OSCE, ar trebui promovată în continuare;

| 21. | subliniază că lupta împotriva terorismului este o prioritate pentru SSI, ale cărei obiective și instrumente trebuie să fie evaluate în mod corespunzător, astfel cum este indicat în Rezoluția Parlamentului din 14 decembrie 2011 referitoare la politica UE de combatere a terorismului: principale realizări și viitoare provocări; subliniază că trebuie să se acorde în continuare prioritate atât politicilor de prevenire și de protecție, cât și urmăririi penale și acțiunii; în acest context, consideră că este necesar să se acorde o atenție sporită aplicării țintite a legislației și activităților serviciilor de informații care au dat dovadă că au capacitatea de a preveni atacurile teroriste și care se desfășoară în conformitate cu principiile necesității, proporționalității și respectării drepturilor fundamentale și pe baza unei supravegheri și responsabilizări corespunzătoare; reamintește că acest lucru este esențial dacă UE dorește să fie un actor credibil în promovarea drepturilor fundamentale atât pe plan intern, cât și pe plan extern; |
| --- | --- |

21.

subliniază că lupta împotriva terorismului este o prioritate pentru SSI, ale cărei obiective și instrumente trebuie să fie evaluate în mod corespunzător, astfel cum este indicat în Rezoluția Parlamentului din 14 decembrie 2011 referitoare la politica UE de combatere a terorismului: principale realizări și viitoare provocări; subliniază că trebuie să se acorde în continuare prioritate atât politicilor de prevenire și de protecție, cât și urmăririi penale și acțiunii; în acest context, consideră că este necesar să se acorde o atenție sporită aplicării țintite a legislației și activităților serviciilor de informații care au dat dovadă că au capacitatea de a preveni atacurile teroriste și care se desfășoară în conformitate cu principiile necesității, proporționalității și respectării drepturilor fundamentale și pe baza unei supravegheri și responsabilizări corespunzătoare; reamintește că acest lucru este esențial dacă UE dorește să fie un actor credibil în promovarea drepturilor fundamentale atât pe plan intern, cât și pe plan extern;

| 22. | consideră că este esențial să se dezvolte mecanisme de prevenire, în special pentru a permite detectarea precoce a semnelor de radicalizare violentă sau a amenințărilor, inclusiv a amenințărilor din partea unui extremism violent sau militant; reamintește importanța acțiunilor care vizează combaterea radicalizării violente în rândul populațiilor vulnerabile și așteaptă cu interes activitatea viitoare a Rețelei europene pentru sensibilizarea cu privire la radicalizare, a cărei misiune este facilitarea schimbului de cunoștințe, sensibilizarea și identificarea soluțiilor inovatoare; |
| --- | --- |

22.

consideră că este esențial să se dezvolte mecanisme de prevenire, în special pentru a permite detectarea precoce a semnelor de radicalizare violentă sau a amenințărilor, inclusiv a amenințărilor din partea unui extremism violent sau militant; reamintește importanța acțiunilor care vizează combaterea radicalizării violente în rândul populațiilor vulnerabile și așteaptă cu interes activitatea viitoare a Rețelei europene pentru sensibilizarea cu privire la radicalizare, a cărei misiune este facilitarea schimbului de cunoștințe, sensibilizarea și identificarea soluțiilor inovatoare;

| 23. | constată atenția acordată securității frontierelor în contextul SSI, dar consideră că gestionarea frontierelor și mobilitatea persoanelor nu sunt doar aspecte de securitate, ci și trăsături-cheie ale unei strategii politice mai ample care implică dimensiunea de securitate, precum și politicile de imigrare, de azil și de dezvoltare la nivelul UE și politicile în materie de asistență pentru dezvoltare economică, socială și democratică și de promovare a drepturilor omului în țările terțe; subliniază, de asemenea, că securitatea trebuie să fie asigurată respectând realizările Uniunii, și anume dreptul la libera circulație prin frontierele interne; |
| --- | --- |

23.

constată atenția acordată securității frontierelor în contextul SSI, dar consideră că gestionarea frontierelor și mobilitatea persoanelor nu sunt doar aspecte de securitate, ci și trăsături-cheie ale unei strategii politice mai ample care implică dimensiunea de securitate, precum și politicile de imigrare, de azil și de dezvoltare la nivelul UE și politicile în materie de asistență pentru dezvoltare economică, socială și democratică și de promovare a drepturilor omului în țările terțe; subliniază, de asemenea, că securitatea trebuie să fie asigurată respectând realizările Uniunii, și anume dreptul la libera circulație prin frontierele interne;

| 24. | reiterează importanța de a garanta coordonarea acțiunilor statelor membre în ceea ce privește gestionarea frontierelor externe și subliniază că cooperarea strânsă cu țările învecinate care au frontiere comune cu UE este esențială pentru facilitarea liberei circulații și a solidarității și securității sporite la frontierele externe; evidențiază faptul că introducerea graduală a gestionării integrate a frontierelor ar trebui să vizeze facilitarea deplasărilor; |
| --- | --- |

24.

reiterează importanța de a garanta coordonarea acțiunilor statelor membre în ceea ce privește gestionarea frontierelor externe și subliniază că cooperarea strânsă cu țările învecinate care au frontiere comune cu UE este esențială pentru facilitarea liberei circulații și a solidarității și securității sporite la frontierele externe; evidențiază faptul că introducerea graduală a gestionării integrate a frontierelor ar trebui să vizeze facilitarea deplasărilor;

| 25. | consideră, prin urmare, că SSI ar trebui să reflecte în continuare viziunea Programului de la Stockholm și consideră că este oportun să se realizeze un control parlamentar la jumătatea perioadei al Programului de la Stockholm, înainte de sfârșitul anului 2013, pentru a evalua prioritățile sale strategice, legislative și financiare; de asemenea, consideră că o evaluare complementară este necesară în ceea ce privește agențiile europene relevante, care sunt în prezent „lisabonizate” (Europol, Eurojust și Rețeaua judiciară europeană) împreună cu alte agenții și organisme; reamintește că acțiunile și operațiunile agențiilor trebuie să fie conforme cu mandatul lor, astfel cum este acesta definit în deciziile privind instituirea și funcționarea acestora și trebuie să respecte valorile și principiile democratice, precum și libertățile și drepturile fundamentale stabilite de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

25.

consideră, prin urmare, că SSI ar trebui să reflecte în continuare viziunea Programului de la Stockholm și consideră că este oportun să se realizeze un control parlamentar la jumătatea perioadei al Programului de la Stockholm, înainte de sfârșitul anului 2013, pentru a evalua prioritățile sale strategice, legislative și financiare; de asemenea, consideră că o evaluare complementară este necesară în ceea ce privește agențiile europene relevante, care sunt în prezent „lisabonizate” (Europol, Eurojust și Rețeaua judiciară europeană) împreună cu alte agenții și organisme; reamintește că acțiunile și operațiunile agențiilor trebuie să fie conforme cu mandatul lor, astfel cum este acesta definit în deciziile privind instituirea și funcționarea acestora și trebuie să respecte valorile și principiile democratice, precum și libertățile și drepturile fundamentale stabilite de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| 26. | reamintește că prelucrarea și colectarea datelor personale în cadrul SSI trebuie să respecte, în toate situațiile, principiile UE privind protecția datelor, în special principiile necesității, proporționalității și legalității, precum și legislația UE relevantă din acest domeniu; salută propunerile privind protecția datelor prezentate de Comisie la 25 ianuarie 2012, dar consideră că propunerea de directivă în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al aplicării legii trebuie să fie mai ambițioasă și să prevadă garanții mai solide, în special în prevederile sale referitoare la stabilirea profilului și procesarea automată; |
| --- | --- |

26.

reamintește că prelucrarea și colectarea datelor personale în cadrul SSI trebuie să respecte, în toate situațiile, principiile UE privind protecția datelor, în special principiile necesității, proporționalității și legalității, precum și legislația UE relevantă din acest domeniu; salută propunerile privind protecția datelor prezentate de Comisie la 25 ianuarie 2012, dar consideră că propunerea de directivă în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al aplicării legii trebuie să fie mai ambițioasă și să prevadă garanții mai solide, în special în prevederile sale referitoare la stabilirea profilului și procesarea automată;

| 27. | reafirmă, în acest sens, necesitatea unui control democratic adecvat al agențiilor SLSJ și a unei evaluări a acțiunii acestora pentru a evita riscul atenuării distincției dintre „orientarea politică și procesul efectiv de elaborare a politicilor” în ceea ce privește aceste agenții. |
| --- | --- |

27.

reafirmă, în acest sens, necesitatea unui control democratic adecvat al agențiilor SLSJ și a unei evaluări a acțiunii acestora pentru a evita riscul atenuării distincției dintre „orientarea politică și procesul efectiv de elaborare a politicilor” în ceea ce privește aceste agenții.

| 28. | îndeamnă Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant și Comisia să își prezinte propunerea, planificată pentru 2011, privind punerea în aplicare a clauzei de solidaritate, care nu ar trebui să dubleze inițiativele existente, ci, mai degrabă, să definească cadrul pentru utilizarea și coordonarea instrumentelor disponibile la nivelul UE și la nivel național, inclusiv a PSAC, în situațiile menționate la articolul 222 din TFUE; consideră că UE nu va fi pregătită să prevină și să reacționeze într-un mod sigur și coordonat la orice amenințare la adresa securității unuia sau mai multor state membre decât dacă apelează la întregul spectru de posibilități deschise prin punerea în aplicare a clauzei de solidaritate între toate statele membre; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant și Comisia să își prezinte propunerea, planificată pentru 2011, privind punerea în aplicare a clauzei de solidaritate, care nu ar trebui să dubleze inițiativele existente, ci, mai degrabă, să definească cadrul pentru utilizarea și coordonarea instrumentelor disponibile la nivelul UE și la nivel național, inclusiv a PSAC, în situațiile menționate la articolul 222 din TFUE; consideră că UE nu va fi pregătită să prevină și să reacționeze într-un mod sigur și coordonat la orice amenințare la adresa securității unuia sau mai multor state membre decât dacă apelează la întregul spectru de posibilități deschise prin punerea în aplicare a clauzei de solidaritate între toate statele membre;

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

29.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 52, 3.3.2010, p. 50.

(2)  „O Europă sigură într-o lume mai bună – Strategia europeană de securitate”, aprobată de Consiliul European ce a avut loc la Bruxelles la 12 decembrie 2003 și elaborată sub responsabilitatea Înaltului Reprezentant al UE, Javier Solana.

(3)  „Raportul privind punerea în aplicare a Strategiei de securitate europeană – Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, S407/08.

(4)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 12.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0459.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0388.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0577.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/7

---

Marți, 22 mai 2012Abordarea UE privind dreptul penal

P7_TA(2012)0208

Rezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la abordarea UE privind dreptul penal (2010/2310(INI))

2013/C 264 E/02

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și, în special, partea a treia titlul V capitolul 4 intitulat „Cooperarea judiciară în materie penală”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și, în special, partea a treia titlul V capitolul 4 intitulat „Cooperarea judiciară în materie penală”,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, în special, titlul VI privind justiția, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, în special, titlul VI privind justiția,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 intitulată „Către o politică a UE în materie penală: asigurarea punerii în aplicare eficace a politicilor UE prin intermediul dreptului penal” (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 intitulată „Către o politică a UE în materie penală: asigurarea punerii în aplicare eficace a politicilor UE prin intermediul dreptului penal” (COM(2011)0573),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind modele de dispoziții pentru îndrumarea dezbaterilor Consiliului în domeniul dreptului penal, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind modele de dispoziții pentru îndrumarea dezbaterilor Consiliului în domeniul dreptului penal,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la criminalitatea organizată în Uniunea Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la criminalitatea organizată în Uniunea Europeană (1),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European din 7 mai 2009 adresată Consiliului privind crearea unui spațiu UE al justiției penale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European din 7 mai 2009 adresată Consiliului privind crearea unui spațiu UE al justiției penale (2),

| — | având în vedere studiile Parlamentului European privind „Armonizarea dreptului penal în UE” (3) și „Crearea unui spațiu UE al justiției penale” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiile Parlamentului European privind „Armonizarea dreptului penal în UE” (3) și „Crearea unui spațiu UE al justiției penale” (4),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0144/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0144/2012),

| A. | întrucât, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Uniunea oferă cetățenilor săi un spațiu de libertate, securitate și justiție, fără frontiere interne, în interiorul căruia este asigurată libera circulație a persoanelor, în coroborare cu măsuri adecvate privind, inter alia, prevenirea și combaterea criminalității; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Uniunea oferă cetățenilor săi un spațiu de libertate, securitate și justiție, fără frontiere interne, în interiorul căruia este asigurată libera circulație a persoanelor, în coroborare cu măsuri adecvate privind, inter alia, prevenirea și combaterea criminalității;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 83 din TFUE, Parlamentul și Consiliul pot stabili norme minime cu privire la definirea infracțiunilor și a sancțiunilor în domeniul criminalității; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 83 din TFUE, Parlamentul și Consiliul pot stabili norme minime cu privire la definirea infracțiunilor și a sancțiunilor în domeniul criminalității;

| C. | întrucât simultan articolul 83 alineatul (3) din TFUE introduce o procedură de suspendare, în cazul în care un membru al Consiliului consideră că măsura legislativă propusă ar aduce atingere aspectelor fundamentale ale sistemului său de justiție penală, recunoscându-se astfel, că dreptul penal reflectă adesea valorile de bază, uzanțele și opțiunile oricărei societăți, cu toate acestea respectându-se pe deplin legislația internațională privind drepturile omului; |
| --- | --- |

C.

întrucât simultan articolul 83 alineatul (3) din TFUE introduce o procedură de suspendare, în cazul în care un membru al Consiliului consideră că măsura legislativă propusă ar aduce atingere aspectelor fundamentale ale sistemului său de justiție penală, recunoscându-se astfel, că dreptul penal reflectă adesea valorile de bază, uzanțele și opțiunile oricărei societăți, cu toate acestea respectându-se pe deplin legislația internațională privind drepturile omului;

| D. | întrucât, prin urmare, principiile subsidiarității și proporționalității, după cum se menționează la articolul 5 din TUE, sunt relevante în mod special în cazul propunerilor legislative de reglementare a dreptului penal; |
| --- | --- |

D.

întrucât, prin urmare, principiile subsidiarității și proporționalității, după cum se menționează la articolul 5 din TUE, sunt relevante în mod special în cazul propunerilor legislative de reglementare a dreptului penal;

| E. | întrucât sistemele de drept penal și de procedură penală ale statelor membre s-au dezvoltat de-a lungul secolelor și fiecare stat membru are propriile caracteristici și particularități și, în consecință, domeniile de bază ale dreptului penal trebuie să rămână în responsabilitatea statelor membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât sistemele de drept penal și de procedură penală ale statelor membre s-au dezvoltat de-a lungul secolelor și fiecare stat membru are propriile caracteristici și particularități și, în consecință, domeniile de bază ale dreptului penal trebuie să rămână în responsabilitatea statelor membre;

| F. | întrucât principiul recunoașterii reciproce câștigă teren într-un număr tot mai mare de domenii politice, în special în legătură cu hotărârile și deciziile judecătorești și este un principiu bazat pe încredere reciprocă, care necesită instituirea unor standarde minime de protecție la cel mai înalt nivel posibil; |
| --- | --- |

F.

întrucât principiul recunoașterii reciproce câștigă teren într-un număr tot mai mare de domenii politice, în special în legătură cu hotărârile și deciziile judecătorești și este un principiu bazat pe încredere reciprocă, care necesită instituirea unor standarde minime de protecție la cel mai înalt nivel posibil;

| G. | întrucât armonizarea dreptului penal în UE ar trebui să contribuie la realizarea unei culturi juridice comune a UE în materie de combatere a criminalității, care se adaugă la, dar nu substituie, tradițiile juridice naționale, și are un impact pozitiv asupra încrederii reciproce dintre sistemele judiciare ale statelor membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât armonizarea dreptului penal în UE ar trebui să contribuie la realizarea unei culturi juridice comune a UE în materie de combatere a criminalității, care se adaugă la, dar nu substituie, tradițiile juridice naționale, și are un impact pozitiv asupra încrederii reciproce dintre sistemele judiciare ale statelor membre;

| H. | întrucât dreptul penal trebuie să reprezinte un sistem legislativ coerent, reglementat de un set de principii fundamentale și de norme de bună guvernanță, respectând pe deplin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Convenția europeană a drepturilor omului și alte convenții internaționale privind drepturile omului la care statele membre sunt semnatare; |
| --- | --- |

H.

întrucât dreptul penal trebuie să reprezinte un sistem legislativ coerent, reglementat de un set de principii fundamentale și de norme de bună guvernanță, respectând pe deplin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Convenția europeană a drepturilor omului și alte convenții internaționale privind drepturile omului la care statele membre sunt semnatare;

| I. | întrucât, având în vedere că prin însăși natura sa dreptul penal poate să limiteze anumite drepturi ale omului și libertăți fundamentale ale persoanelor suspectate, acuzate sau condamnate, în plus față de eventualul efect de stigmatizare al anchetelor penale, precum și că utilizarea excesivă a legislației penale duce la o scădere a eficacității, dreptul penal trebuie aplicat în ultimă instanță (ultima ratio) prin abordarea unei conduite clar definite și delimitate, care nu poate fi rezolvată eficient prin măsuri mai puțin severe și care aduce prejudicii semnificative societății sau persoanelor fizice; |
| --- | --- |

I.

întrucât, având în vedere că prin însăși natura sa dreptul penal poate să limiteze anumite drepturi ale omului și libertăți fundamentale ale persoanelor suspectate, acuzate sau condamnate, în plus față de eventualul efect de stigmatizare al anchetelor penale, precum și că utilizarea excesivă a legislației penale duce la o scădere a eficacității, dreptul penal trebuie aplicat în ultimă instanță (ultima ratio) prin abordarea unei conduite clar definite și delimitate, care nu poate fi rezolvată eficient prin măsuri mai puțin severe și care aduce prejudicii semnificative societății sau persoanelor fizice;

| J. | întrucât, în general, legislația penală a UE ar trebui doar să prevadă pedepse pentru acte care au fost comise în mod intenționat sau, în situații excepționale, pentru actele care implică o neglijență gravă, și trebuie să aibă la bază principiul răspunderii penale subiective (nulla poena sine culpa), cu toate că, în anumite cazuri poate fi justificată prevederea răspunderii persoanelor juridice pentru anumite tipuri de infracțiuni; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în general, legislația penală a UE ar trebui doar să prevadă pedepse pentru acte care au fost comise în mod intenționat sau, în situații excepționale, pentru actele care implică o neglijență gravă, și trebuie să aibă la bază principiul răspunderii penale subiective (nulla poena sine culpa), cu toate că, în anumite cazuri poate fi justificată prevederea răspunderii persoanelor juridice pentru anumite tipuri de infracțiuni;

| K. | întrucât, în conformitate cu cerința de lex certa, elementele unei infracțiuni trebuie să fie exprimate în mod precis pentru a i se asigura predictibilitatea în ceea ce privește aplicarea, domeniul de aplicare și sensul; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în conformitate cu cerința de lex certa, elementele unei infracțiuni trebuie să fie exprimate în mod precis pentru a i se asigura predictibilitatea în ceea ce privește aplicarea, domeniul de aplicare și sensul;

| L. | întrucât, în cazul directivelor, statele membre își păstrează o anumită libertate cu privire la modul de transpunere a dispozițiilor în legislația lor națională, ceea ce înseamnă că, pentru a îndeplini cerința de lex certa, nu doar legislația UE în sine, dar și transpunerea sa în legislația națională trebuie să fie de cea mai înaltă calitate; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în cazul directivelor, statele membre își păstrează o anumită libertate cu privire la modul de transpunere a dispozițiilor în legislația lor națională, ceea ce înseamnă că, pentru a îndeplini cerința de lex certa, nu doar legislația UE în sine, dar și transpunerea sa în legislația națională trebuie să fie de cea mai înaltă calitate;

| M. | întrucât introducerea dispozițiilor UE în materie de drept penal nu se limitează la domeniul libertății, securității și justiției, ci poate avea legătură cu numeroase politici diferite; |
| --- | --- |

M.

întrucât introducerea dispozițiilor UE în materie de drept penal nu se limitează la domeniul libertății, securității și justiției, ci poate avea legătură cu numeroase politici diferite;

| N. | întrucât, până în prezent, Uniunea Europeană adesea a elaborat ad-hoc dispoziții de drept penal, astfel creându-se nevoia unei coerențe crescute; |
| --- | --- |

N.

întrucât, până în prezent, Uniunea Europeană adesea a elaborat ad-hoc dispoziții de drept penal, astfel creându-se nevoia unei coerențe crescute;

| O. | întrucât este nevoie ca Parlamentul să își dezvolte propriile proceduri pentru a asigura, împreună cu colegislatorul, un sistem de drept penal coerent și de cea mai înaltă calitate; |
| --- | --- |

O.

întrucât este nevoie ca Parlamentul să își dezvolte propriile proceduri pentru a asigura, împreună cu colegislatorul, un sistem de drept penal coerent și de cea mai înaltă calitate;

| P. | întrucât, pentru a facilita cooperarea în domeniul dreptului penal dintre Comisie, Consiliu și Parlament, este necesar un acord interinstituțional, |
| --- | --- |

P.

întrucât, pentru a facilita cooperarea în domeniul dreptului penal dintre Comisie, Consiliu și Parlament, este necesar un acord interinstituțional,

| Q. | întrucât articolul 67 alineatul (1) din TFUE prevede că Uniunea reprezintă un spațiu de libertate, securitate și justiție, cu respectarea drepturilor fundamentale, a diferitelor sisteme judiciare și tradiții ale statelor membre; |
| --- | --- |

Q.

întrucât articolul 67 alineatul (1) din TFUE prevede că Uniunea reprezintă un spațiu de libertate, securitate și justiție, cu respectarea drepturilor fundamentale, a diferitelor sisteme judiciare și tradiții ale statelor membre;

| 1. | subliniază faptul că propunerile de dispoziții de drept penal material ale UE trebuie să respecte pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că propunerile de dispoziții de drept penal material ale UE trebuie să respecte pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității;

| 2. | reamintește faptul că dreptul penal trebuie să respecte pe deplin drepturile fundamentale ale persoanelor suspectate, acuzate sau condamnate; |
| --- | --- |

2.

reamintește faptul că dreptul penal trebuie să respecte pe deplin drepturile fundamentale ale persoanelor suspectate, acuzate sau condamnate;

| 3. | subliniază faptul că, în acest sens, nu este suficient să se facă referiri la noțiuni abstracte sau la efecte simbolice, ci trebuie demonstrată necesitatea dispozițiilor de drept penal material prin probe necesare care să clarifice următoarele:






  — | dispozițiile penale vizează o conduită care cauzează prejudicii patrimoniale sau nepatrimoniale semnificative societății, persoanelor sau unui grup de persoane; |
| --- | --- | --- |

3.

subliniază faptul că, în acest sens, nu este suficient să se facă referiri la noțiuni abstracte sau la efecte simbolice, ci trebuie demonstrată necesitatea dispozițiilor de drept penal material prin probe necesare care să clarifice următoarele:

—

dispozițiile penale vizează o conduită care cauzează prejudicii patrimoniale sau nepatrimoniale semnificative societății, persoanelor sau unui grup de persoane;

| — | nu există alte măsuri mai puțin invazive care să vizeze o astfel de conduită, |
| --- | --- |

—

nu există alte măsuri mai puțin invazive care să vizeze o astfel de conduită,

| — | infracțiunea respectivă este de o gravitate deosebită și are o dimensiune transfrontalieră sau are un impact negativ direct asupra punerii în aplicare eficiente a politicii Uniunii într-un domeniu care a făcut obiectul măsurilor de armonizare; |
| --- | --- |

—

infracțiunea respectivă este de o gravitate deosebită și are o dimensiune transfrontalieră sau are un impact negativ direct asupra punerii în aplicare eficiente a politicii Uniunii într-un domeniu care a făcut obiectul măsurilor de armonizare;

| — | există o nevoie de a combate în mod comun infracțiunea în cauză, adică există o valoare adăugată practică printr-o abordare comună a UE, având în vedere, inter alia, modul de răspândire și frecvența infracțiunii în statele membre și |
| --- | --- |

—

există o nevoie de a combate în mod comun infracțiunea în cauză, adică există o valoare adăugată practică printr-o abordare comună a UE, având în vedere, inter alia, modul de răspândire și frecvența infracțiunii în statele membre și

| — | în conformitate cu articolul 49 alineatul (3) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, pedepsele propuse nu sunt disproporționate față de infracțiune; |
| --- | --- |

—

în conformitate cu articolul 49 alineatul (3) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, pedepsele propuse nu sunt disproporționate față de infracțiune;

| 4. | recunoaște importanța celorlalte principii generale care reglementează dreptul penal, precum:






  — | principiul răspunderii penale subiective (nulla poena sine culpa), astfel prevăzându-se pedepse numai pentru acte care au fost comise în mod intenționat sau, în situații excepționale, pentru actele care implică o neglijență gravă, |
| --- | --- | --- |

4.

recunoaște importanța celorlalte principii generale care reglementează dreptul penal, precum:

—

principiul răspunderii penale subiective (nulla poena sine culpa), astfel prevăzându-se pedepse numai pentru acte care au fost comise în mod intenționat sau, în situații excepționale, pentru actele care implică o neglijență gravă,

| — | principiul securității juridice (lex certa): descrierea elementelor unei infracțiuni trebuie să fie exprimată în mod precis, astfel încât o persoană fizică să poată să prevadă acțiunile care vor atrage răspunderea sa penală, |
| --- | --- |

—

principiul securității juridice (lex certa): descrierea elementelor unei infracțiuni trebuie să fie exprimată în mod precis, astfel încât o persoană fizică să poată să prevadă acțiunile care vor atrage răspunderea sa penală,

| — | principiul neretroactivității și al lex mitior: excepțiile de la principiul retroactivității sunt permise numai dacă sunt în beneficiul autorului faptei, |
| --- | --- |

—

principiul neretroactivității și al lex mitior: excepțiile de la principiul retroactivității sunt permise numai dacă sunt în beneficiul autorului faptei,

| — | interzicerea principiului ne bis in idem care interzice ca o persoană deja condamnată sau achitată definitiv pentru o infracțiune în conformitate cu legislația unui stat membru să fie urmărită ori sancționată din nou în cadrul unei proceduri judiciare dintr-un alt stat membru, |
| --- | --- |

—

interzicerea principiului ne bis in idem care interzice ca o persoană deja condamnată sau achitată definitiv pentru o infracțiune în conformitate cu legislația unui stat membru să fie urmărită ori sancționată din nou în cadrul unei proceduri judiciare dintr-un alt stat membru,

| — | prezumția de nevinovăție, care prevede că orice persoană acuzată de o infracțiune este considerată nevinovată până în momentul demonstrării vinovăției sale din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

—

prezumția de nevinovăție, care prevede că orice persoană acuzată de o infracțiune este considerată nevinovată până în momentul demonstrării vinovăției sale din punct de vedere juridic;

| 5. | salută recunoașterea de către Comisie în Comunicarea sa recentă privind o politică a UE în materie de drept penal, a faptului că primul demers în cadrul legislației în materie de drept penal ar trebui să fie întotdeauna decizia de adoptare sau nu a măsurilor de drept penal material; |
| --- | --- |

5.

salută recunoașterea de către Comisie în Comunicarea sa recentă privind o politică a UE în materie de drept penal, a faptului că primul demers în cadrul legislației în materie de drept penal ar trebui să fie întotdeauna decizia de adoptare sau nu a măsurilor de drept penal material;

| 6. | încurajează Comisia să propună măsuri care să faciliteze o aplicare mai consistentă și coerentă la nivel național a dispozițiilor existente în materie de drept penal material al UE, fără a aduce atingere principiilor necesității și subsidiarității; |
| --- | --- |

6.

încurajează Comisia să propună măsuri care să faciliteze o aplicare mai consistentă și coerentă la nivel național a dispozițiilor existente în materie de drept penal material al UE, fără a aduce atingere principiilor necesității și subsidiarității;

| 7. | subliniază faptul că măsurile de armonizare ar trebui propuse în primul rând cu scopul de a sprijini punerea în practică a principiului recunoașterii reciproce, mai degrabă decât numai pentru a extinde domeniul de aplicare a dreptului penal armonizat al UE; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că măsurile de armonizare ar trebui propuse în primul rând cu scopul de a sprijini punerea în practică a principiului recunoașterii reciproce, mai degrabă decât numai pentru a extinde domeniul de aplicare a dreptului penal armonizat al UE;

| 8. | încurajează Comisia să continue să includă în evaluările sale de impact testul privind necesitatea și proporționalitatea, să se bazeze pe cele mai bune practici din statele membre care prezintă garanții înalte privind drepturile procedurale, să includă o evaluare în conformitate cu lista sa de control în domeniul drepturilor fundamentale și să introducă un test prin care să se specifice modul în care propunerile sale reflectă principiile generale sus-menționate care reglementează dreptul penal; |
| --- | --- |

8.

încurajează Comisia să continue să includă în evaluările sale de impact testul privind necesitatea și proporționalitatea, să se bazeze pe cele mai bune practici din statele membre care prezintă garanții înalte privind drepturile procedurale, să includă o evaluare în conformitate cu lista sa de control în domeniul drepturilor fundamentale și să introducă un test prin care să se specifice modul în care propunerile sale reflectă principiile generale sus-menționate care reglementează dreptul penal;

| 9. | subliniază necesitatea creării de standarde unitare minime de protecție la cel mai înalt nivel posibil pentru persoanele suspecte și acuzate în cadrul proceselor penale în vederea consolidării încrederii reciproce; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea creării de standarde unitare minime de protecție la cel mai înalt nivel posibil pentru persoanele suspecte și acuzate în cadrul proceselor penale în vederea consolidării încrederii reciproce;

| 10. | încurajează Comisia și statele membre să ia în considerare, de asemenea, măsuri fără caracter legislativ care consolidează încrederea reciprocă între diferitele sisteme judiciare din statele membre, consolidează coerența și încurajează crearea unei culturi juridice comune împotriva criminalității în UE; |
| --- | --- |

10.

încurajează Comisia și statele membre să ia în considerare, de asemenea, măsuri fără caracter legislativ care consolidează încrederea reciprocă între diferitele sisteme judiciare din statele membre, consolidează coerența și încurajează crearea unei culturi juridice comune împotriva criminalității în UE;

| 11. | subliniază nevoia unei abordări mai coerente și de înaltă calitate din partea UE față de dreptul penal și deplânge abordarea fragmentată urmată până în prezent; |
| --- | --- |

11.

subliniază nevoia unei abordări mai coerente și de înaltă calitate din partea UE față de dreptul penal și deplânge abordarea fragmentată urmată până în prezent;

| 12. | salută existența în cadrul Comisiei a unui grup de coordonare interservicii privind dreptul penal și solicită Comisiei să furnizeze Parlamentului informații mai specifice privind mandatul și funcționarea grupului; |
| --- | --- |

12.

salută existența în cadrul Comisiei a unui grup de coordonare interservicii privind dreptul penal și solicită Comisiei să furnizeze Parlamentului informații mai specifice privind mandatul și funcționarea grupului;

| 13. | solicită asigurarea în cadrul Comisiei a unei responsabilități clare de coordonare pentru toate propunerile care conțin dispoziții de drept penal, pentru a asigura astfel, o abordare coerentă; |
| --- | --- |

13.

solicită asigurarea în cadrul Comisiei a unei responsabilități clare de coordonare pentru toate propunerile care conțin dispoziții de drept penal, pentru a asigura astfel, o abordare coerentă;

| 14. | salută existența unui grup de lucru al Consiliului privind dreptul penal material și solicită Consiliului să furnizeze Parlamentului informații specifice privind modul în care acest grup cooperează cu alte grupuri de lucru ale Consiliului care tratează dispoziții de drept penal în domenii politice, altele decât justiția și afacerile interne; |
| --- | --- |

14.

salută existența unui grup de lucru al Consiliului privind dreptul penal material și solicită Consiliului să furnizeze Parlamentului informații specifice privind modul în care acest grup cooperează cu alte grupuri de lucru ale Consiliului care tratează dispoziții de drept penal în domenii politice, altele decât justiția și afacerile interne;

| 15. | solicită un acord interinstituțional privind principiile și metodele de lucru ce reglementează propunerile de viitoare dispoziții de drept penal material ale UE și invită Comisia și Consiliul să creeze un grup de lucru interinstituțional în cadrul căruia aceste instituții și Parlamentul să poată să elaboreze un astfel de acord și să discute, consultând, unde este cazul, experți independenți, chestiuni generale în vederea asigurării coerenței dreptului penal al UE; |
| --- | --- |

15.

solicită un acord interinstituțional privind principiile și metodele de lucru ce reglementează propunerile de viitoare dispoziții de drept penal material ale UE și invită Comisia și Consiliul să creeze un grup de lucru interinstituțional în cadrul căruia aceste instituții și Parlamentul să poată să elaboreze un astfel de acord și să discute, consultând, unde este cazul, experți independenți, chestiuni generale în vederea asigurării coerenței dreptului penal al UE;

| 16. | consideră că grupul de lucru interinstituțional ar trebui să contribuie la definirea unui domeniu și a unei aplicări adecvate pentru sancțiunile de drept penal la nivelul UE, precum și la examinarea legislației existente cu scopul de a reduce fragmentarea și conflictele de jurisdicție care caracterizează actuala abordare; |
| --- | --- |

16.

consideră că grupul de lucru interinstituțional ar trebui să contribuie la definirea unui domeniu și a unei aplicări adecvate pentru sancțiunile de drept penal la nivelul UE, precum și la examinarea legislației existente cu scopul de a reduce fragmentarea și conflictele de jurisdicție care caracterizează actuala abordare;

| 17. | decide să examineze modul în care o abordare coerentă a legislației UE privind dreptul penal material poate fi asigurată cel mai bine în cadrul Parlamentului și evidențiază, în acest sens, lipsa actuală a unei comisii de coordonare, precum și rolul important pe care Serviciul său Juridic ar putea eventual să îl joace; |
| --- | --- |

17.

decide să examineze modul în care o abordare coerentă a legislației UE privind dreptul penal material poate fi asigurată cel mai bine în cadrul Parlamentului și evidențiază, în acest sens, lipsa actuală a unei comisii de coordonare, precum și rolul important pe care Serviciul său Juridic ar putea eventual să îl joace;

| 18. | subliniază necesitatea creării unui serviciu de informare în cadrul Parlamentului, care poate sprijini deputații în activitatea zilnică, asigurând astfel calitatea activității Parlamentului, în calitate de colegiuitor; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea creării unui serviciu de informare în cadrul Parlamentului, care poate sprijini deputații în activitatea zilnică, asigurând astfel calitatea activității Parlamentului, în calitate de colegiuitor;

| 19. | indică faptul că o abordare coerentă impune Parlamentului, înainte de adoptarea oricărei propuneri legislative privind dreptul penal material, să aibă la dispoziție o analiză juridică a propunerii, în care se arată dacă au fost integral îndeplinite toate cerințele menționate în prezenta rezoluție sau ce îmbunătățiri ar fi încă necesare; |
| --- | --- |

19.

indică faptul că o abordare coerentă impune Parlamentului, înainte de adoptarea oricărei propuneri legislative privind dreptul penal material, să aibă la dispoziție o analiză juridică a propunerii, în care se arată dacă au fost integral îndeplinite toate cerințele menționate în prezenta rezoluție sau ce îmbunătățiri ar fi încă necesare;

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor naționale ale statelor membre și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor naționale ale statelor membre și Consiliului Europei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0459.

(2)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 116.

(3)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=30499

(4)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=30168

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/11

---

Marți, 22 mai 2012O strategie de consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabili

P7_TA(2012)0209

Rezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la o strategie de consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabili (2011/2272(INI))

2013/C 264 E/03

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (1),

| — | având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la un program privind protecția consumatorilor pentru perioada 2014-2020 (COM(2011)0707) și documentele însoțitoare (SEC(2011)1320 și SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la un program privind protecția consumatorilor pentru perioada 2014-2020 (COM(2011)0707) și documentele însoțitoare (SEC(2011)1320 și SEC(2011)1321),

| — | având în vedere Directiva 2006/114/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind publicitatea înșelătoare și comparativă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/114/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind publicitatea înșelătoare și comparativă (3),

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului”) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului”) (5),

| — | având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu dizabilități (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu dizabilități (7),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, așa cum a fost încorporată în tratate prin articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și, în special, articolul 7 (respectarea vieții private și de familie), articolul 21 (nediscriminarea), articolul 24 (drepturile copilului), articolul 25 (drepturile persoanelor în vârstă), articolul 26 (integrarea persoanelor cu handicap) și articolul 38 (protecția consumatorilor), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, așa cum a fost încorporată în tratate prin articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și, în special, articolul 7 (respectarea vieții private și de familie), articolul 21 (nediscriminarea), articolul 24 (drepturile copilului), articolul 25 (drepturile persoanelor în vârstă), articolul 26 (integrarea persoanelor cu handicap) și articolul 38 (protecția consumatorilor),

| — | având în vedere articolul 12 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că „cerințele din domeniul protecției consumatorilor se iau în considerare în definirea și punerea în aplicare a celorlalte politici și acțiuni ale Uniunii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 12 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că „cerințele din domeniul protecției consumatorilor se iau în considerare în definirea și punerea în aplicare a celorlalte politici și acțiuni ale Uniunii”,

| — | având în vedere articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că „în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că „în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la o nouă strategie pentru politica de protecție a consumatorilor (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la o nouă strategie pentru politica de protecție a consumatorilor (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliul European intitulată „EUROPA 2020 – o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliul European intitulată „EUROPA 2020 – o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 septembrie 2010 referitoare la realizarea pieței interne în ceea ce privește comerțul electronic (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 septembrie 2010 referitoare la realizarea pieței interne în ceea ce privește comerțul electronic (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la impactul publicității asupra comportamentului consumatorilor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la impactul publicității asupra comportamentului consumatorilor (10),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 iulie 2009 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul economic și social european și Comitetul regiunilor privind o metodă armonizată de clasificare și comunicare a reclamațiilor și cererilor de informații din partea consumatorilor (COM(2009)0346) și proiectul de recomandare al Comisiei care însoțește comunicarea în cauză (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 iulie 2009 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul economic și social european și Comitetul regiunilor privind o metodă armonizată de clasificare și comunicare a reclamațiilor și cererilor de informații din partea consumatorilor (COM(2009)0346) și proiectul de recomandare al Comisiei care însoțește comunicarea în cauză (SEC(2009)0949),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 7 aprilie 2011, intitulat „Consolidarea capacității de acțiune a consumatorilor din UE” (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 7 aprilie 2011, intitulat „Consolidarea capacității de acțiune a consumatorilor din UE” (SEC(2011)0469),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din octombrie 2011, intitulată „Pentru o mai bună funcționare a piețelor în interesul consumatorilor – a șasea ediție a Tabloului de bord al piețelor de consum” (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din octombrie 2011, intitulată „Pentru o mai bună funcționare a piețelor în interesul consumatorilor – a șasea ediție a Tabloului de bord al piețelor de consum” (SEC(2011)1271),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2011, intitulată „Consumatorii se simt ca acasă în cadrul pieței unice”, a cincea ediție a Tabloului de bord al condițiilor pentru consumatori (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2011, intitulată „Consumatorii se simt ca acasă în cadrul pieței unice”, a cincea ediție a Tabloului de bord al condițiilor pentru consumatori (SEC(2011)0299),

| — | având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (11),

| — | având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (12),

| — | având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la protecția consumatorilor (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la protecția consumatorilor (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la Tabloul de bord al pieței interne (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la Tabloul de bord al pieței interne (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 ianuarie 2009 referitoare la transpunerea, aplicarea și asigurarea respectării Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și ale Directivei 2006/114/CE privind publicitatea înșelătoare și comparativă (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 ianuarie 2009 referitoare la transpunerea, aplicarea și asigurarea respectării Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și ale Directivei 2006/114/CE privind publicitatea înșelătoare și comparativă (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 septembrie 2008 privind impactul marketingului și al publicității asupra egalității dintre femei și bărbați (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 septembrie 2008 privind impactul marketingului și al publicității asupra egalității dintre femei și bărbați (17),

| — | având în vedere Eurobarometrul special nr. 342 privind consolidarea capacității de acțiune a consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Eurobarometrul special nr. 342 privind consolidarea capacității de acțiune a consumatorilor,

| — | având în vedere raportul analitic intitulat „Atitudini față de comerțul transfrontalier și față de protecția consumatorilor”, publicat de Comisie în martie 2010 (Eurobarometrul Flash nr. 282), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul analitic intitulat „Atitudini față de comerțul transfrontalier și față de protecția consumatorilor”, publicat de Comisie în martie 2010 (Eurobarometrul Flash nr. 282),

| — | având în vedere abordarea europeană a competenței mediatice în mediul digital, |
| --- | --- |

—

având în vedere abordarea europeană a competenței mediatice în mediul digital,

| — | având în vedere Orientările Comisiei referitoare la aplicarea Directivei privind practicile comerciale neloiale (SEC(2009)1666), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Comisiei referitoare la aplicarea Directivei privind practicile comerciale neloiale (SEC(2009)1666),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0155/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0155/2012),

| A. | întrucât promovarea drepturilor consumatorilor și protejarea acestora reprezintă valori centrale în vederea dezvoltării unor politici relevante ale Uniunii Europene, în special pentru consolidarea pieței unice, și în vederea îndeplinirii obiectivelor strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât promovarea drepturilor consumatorilor și protejarea acestora reprezintă valori centrale în vederea dezvoltării unor politici relevante ale Uniunii Europene, în special pentru consolidarea pieței unice, și în vederea îndeplinirii obiectivelor strategiei Europa 2020;

| B. | întrucât ambiția legată de politica UE privind protecția consumatorilor ar trebui să constea într-un grad ridicat de consolidare a capacității de acțiune a fiecărui consumator și de protejare a acestora; |
| --- | --- |

B.

întrucât ambiția legată de politica UE privind protecția consumatorilor ar trebui să constea într-un grad ridicat de consolidare a capacității de acțiune a fiecărui consumator și de protejare a acestora;

| C. | întrucât piața unică trebuie, de asemenea, să asigure un nivel ridicat de protecție a tuturor consumatorilor, acordându-se o atenție deosebită consumatorilor vulnerabili, pentru a ține seama de nevoile specifice ale acestora și pentru a le consolida capacitățile; |
| --- | --- |

C.

întrucât piața unică trebuie, de asemenea, să asigure un nivel ridicat de protecție a tuturor consumatorilor, acordându-se o atenție deosebită consumatorilor vulnerabili, pentru a ține seama de nevoile specifice ale acestora și pentru a le consolida capacitățile;

| D. | întrucât conceptul de „consumatori vulnerabili” utilizat la scară largă se bazează pe noțiunea de vulnerabilitate ca fiind endogenă și vizează un grup eterogen care constă din persoane care sunt permanent considerate vulnerabile din cauza handicapului lor mental, fizic sau psihologic, a vârstei, a credulității sau a genului și întrucât conceptul de „consumatori vulnerabili” ar trebui să includă și consumatorii aflați într-o situație de vulnerabilitate, adică acei consumatori care se află într-o stare de neputință temporară ca urmare a unei diferențe între starea și caracteristicile lor individuale, pe de-o parte, și mediul lor extern, pe de altă parte, luând în considerare criterii precum educația, situația socială și financiară (de exemplu supraîndatorarea), accesul la internet etc.; întrucât toți consumatorii pot deveni, la un moment dat al vieții, vulnerabili din cauza unor factori externi și a interacțiunilor lor cu piața sau deoarece întâmpină greutăți legate de accesul la informațiile relevante privind consumatorii sau de înțelegerea acestor informații și au, prin urmare, nevoie de o protecție specială, |
| --- | --- |

D.

întrucât conceptul de „consumatori vulnerabili” utilizat la scară largă se bazează pe noțiunea de vulnerabilitate ca fiind endogenă și vizează un grup eterogen care constă din persoane care sunt permanent considerate vulnerabile din cauza handicapului lor mental, fizic sau psihologic, a vârstei, a credulității sau a genului și întrucât conceptul de „consumatori vulnerabili” ar trebui să includă și consumatorii aflați într-o situație de vulnerabilitate, adică acei consumatori care se află într-o stare de neputință temporară ca urmare a unei diferențe între starea și caracteristicile lor individuale, pe de-o parte, și mediul lor extern, pe de altă parte, luând în considerare criterii precum educația, situația socială și financiară (de exemplu supraîndatorarea), accesul la internet etc.; întrucât toți consumatorii pot deveni, la un moment dat al vieții, vulnerabili din cauza unor factori externi și a interacțiunilor lor cu piața sau deoarece întâmpină greutăți legate de accesul la informațiile relevante privind consumatorii sau de înțelegerea acestor informații și au, prin urmare, nevoie de o protecție specială,

Vulnerabilitatea și consumatorul vulnerabil

| 1. | observă că diversitatea situațiilor de vulnerabilitate, atât a celor în care consumatorii se află sub o protecție legală, cât și a celor în care aceștia se află într-o situație specifică de vulnerabilitate de natură sectorială sau temporară, împiedică abordarea uniformă și adoptarea unui instrument legislativ cuprinzător, ceea ce a dus, prin urmare, la o situație în care legislația și politicile actuale în vigoare abordează problema legată de vulnerabilitate de la caz la caz; subliniază, prin urmare, că legislația europeană trebuie să abordeze problema legată de vulnerabilitatea din rândul consumatorilor ca obiectiv orizontal, ținând seama de nevoile, de capacitatea și de circumstanțele specifice ale consumatorilor; |
| --- | --- |

1.

observă că diversitatea situațiilor de vulnerabilitate, atât a celor în care consumatorii se află sub o protecție legală, cât și a celor în care aceștia se află într-o situație specifică de vulnerabilitate de natură sectorială sau temporară, împiedică abordarea uniformă și adoptarea unui instrument legislativ cuprinzător, ceea ce a dus, prin urmare, la o situație în care legislația și politicile actuale în vigoare abordează problema legată de vulnerabilitate de la caz la caz; subliniază, prin urmare, că legislația europeană trebuie să abordeze problema legată de vulnerabilitatea din rândul consumatorilor ca obiectiv orizontal, ținând seama de nevoile, de capacitatea și de circumstanțele specifice ale consumatorilor;

| 2. | subliniază că statele membre trebuie să ia măsuri adecvate pentru a oferi garanții potrivite pentru protecția consumatorilor vulnerabili; |
| --- | --- |

2.

subliniază că statele membre trebuie să ia măsuri adecvate pentru a oferi garanții potrivite pentru protecția consumatorilor vulnerabili;

| 3. | subliniază că strategia referitoare la drepturile consumatorilor vulnerabili trebuie să se axeze pe consolidarea drepturilor acestora și pe garantarea protecției și a aplicării efective a acestor drepturi și trebuie, de asemenea, să ofere consumatorilor toate mijloacele necesare pentru ca aceștia să poată lua deciziile corecte și să își poată apăra drepturile, indiferent de instrumentul utilizat; consideră că, deoarece UE trebuie să se concentreze pe protejarea eficientă a drepturilor tuturor consumatorilor, noțiunea de „consumator obișnuit” nu prezintă flexibilitatea necesară pentru a se adapta la cazuri specifice și uneori nu corespunde situațiilor reale; |
| --- | --- |

3.

subliniază că strategia referitoare la drepturile consumatorilor vulnerabili trebuie să se axeze pe consolidarea drepturilor acestora și pe garantarea protecției și a aplicării efective a acestor drepturi și trebuie, de asemenea, să ofere consumatorilor toate mijloacele necesare pentru ca aceștia să poată lua deciziile corecte și să își poată apăra drepturile, indiferent de instrumentul utilizat; consideră că, deoarece UE trebuie să se concentreze pe protejarea eficientă a drepturilor tuturor consumatorilor, noțiunea de „consumator obișnuit” nu prezintă flexibilitatea necesară pentru a se adapta la cazuri specifice și uneori nu corespunde situațiilor reale;

| 4. | subliniază că o strategie de abordare a vulnerabilității consumatorilor trebuie să fie proporțională, pentru a nu îngrădi libertățile individuale și opțiunile consumatorilor; |
| --- | --- |

4.

subliniază că o strategie de abordare a vulnerabilității consumatorilor trebuie să fie proporțională, pentru a nu îngrădi libertățile individuale și opțiunile consumatorilor;

| 5. | solicită Comisiei și încurajează statele membre să observe în mod constant și îndeaproape comportamentele sociale și de consum și situațiile care ar putea aduce în situații de vulnerabilitate anumite grupuri sau indivizi, de exemplu prin analizarea reclamațiilor din partea consumatorilor, pentru a elimina vulnerabilitatea prin măsuri specifice, dacă este cazul, pentru a oferi protecție tuturor consumatorilor, indiferent de capacitatea și de vârsta lor; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei și încurajează statele membre să observe în mod constant și îndeaproape comportamentele sociale și de consum și situațiile care ar putea aduce în situații de vulnerabilitate anumite grupuri sau indivizi, de exemplu prin analizarea reclamațiilor din partea consumatorilor, pentru a elimina vulnerabilitatea prin măsuri specifice, dacă este cazul, pentru a oferi protecție tuturor consumatorilor, indiferent de capacitatea și de vârsta lor;

| 6. | subliniază că există în continuare diferențe între produse cu aceeași marcă din diferite state membre, prin urmare consumatorii din anumite state membre sunt mai puțin protejați; evidențiază faptul că actualul cadru juridic nu permite eliminarea diferențelor legate de calitate dintre produse cu aceeași marcă din diferite state membre și invită Comisia să completeze legislația în domeniul protecției consumatorilor în mod corespunzător; |
| --- | --- |

6.

subliniază că există în continuare diferențe între produse cu aceeași marcă din diferite state membre, prin urmare consumatorii din anumite state membre sunt mai puțin protejați; evidențiază faptul că actualul cadru juridic nu permite eliminarea diferențelor legate de calitate dintre produse cu aceeași marcă din diferite state membre și invită Comisia să completeze legislația în domeniul protecției consumatorilor în mod corespunzător;

Evaluarea cadrului legislativ actual

| 7. | observă că Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori a introdus problema vulnerabilității consumatorilor, punând accentul pe „influența necorespunzătoare” care ar putea fi exercitată asupra consumatorilor care nu au o voință formată în totalitate; ia act de faptul că Directiva 2005/29/CE abordează în principal vulnerabilitatea din perspectiva intereselor economice ale consumatorilor; |
| --- | --- |

7.

observă că Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori a introdus problema vulnerabilității consumatorilor, punând accentul pe „influența necorespunzătoare” care ar putea fi exercitată asupra consumatorilor care nu au o voință formată în totalitate; ia act de faptul că Directiva 2005/29/CE abordează în principal vulnerabilitatea din perspectiva intereselor economice ale consumatorilor;

| 8. | subliniază că Directiva 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor, cel mai recent instrument dedicat protecției acestora, consolidează cerințele privind informarea precontractuală și contractuală, propunând un drept de retragere consolidat în cazul în care furnizorul sau vânzătorul nu și-a îndeplinit obligația legală de a furniza informațiile respective și impunând ca acestea să fie transmise în mod clar și cuprinzător; consideră că ar trebui luate măsuri adecvate și eficiente și în sectoarele care nu fac obiectul Directivei 2011/83/UE și în care poate exista o vulnerabilitate deosebită, precum sectorul financiar sau cel al transporturilor; |
| --- | --- |

8.

subliniază că Directiva 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor, cel mai recent instrument dedicat protecției acestora, consolidează cerințele privind informarea precontractuală și contractuală, propunând un drept de retragere consolidat în cazul în care furnizorul sau vânzătorul nu și-a îndeplinit obligația legală de a furniza informațiile respective și impunând ca acestea să fie transmise în mod clar și cuprinzător; consideră că ar trebui luate măsuri adecvate și eficiente și în sectoarele care nu fac obiectul Directivei 2011/83/UE și în care poate exista o vulnerabilitate deosebită, precum sectorul financiar sau cel al transporturilor;

Consolidarea capacității de acțiune: responsabilitatea consumatorilor în ceea ce privește propria protecție

| 9. | consideră că o consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabili nu presupune numai o evoluție a legislației și respectarea efectivă a drepturilor acestora, ci și o consolidare a capacității lor de a lua decizii optime în mod autonom; salută și susține, prin urmare, cu tărie eforturile Comisiei de a promova consolidarea capacității de acțiune a consumatorilor prin furnizarea unor informații ușor accesibile și ușor de înțeles și prin educarea consumatorilor, deoarece toate măsurile luate în acest sens contribuie la realizarea unei piețe interne mai eficiente și mai echitabile; este însă preocupat de faptul că această abordare poate fi insuficientă pentru protecția consumatorilor vulnerabili, întrucât vulnerabilitatea acestora poate proveni din dificultatea lor de a accesa sau de a evalua informațiile pe care le primesc; solicită Comisiei să elaboreze o politică privind consumatorii pentru toți consumatorii europeni și să se asigure că acei consumatori care sunt vulnerabili au acces la aceleași bunuri și servicii și că nu sunt induși în eroare; |
| --- | --- |

9.

consideră că o consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabili nu presupune numai o evoluție a legislației și respectarea efectivă a drepturilor acestora, ci și o consolidare a capacității lor de a lua decizii optime în mod autonom; salută și susține, prin urmare, cu tărie eforturile Comisiei de a promova consolidarea capacității de acțiune a consumatorilor prin furnizarea unor informații ușor accesibile și ușor de înțeles și prin educarea consumatorilor, deoarece toate măsurile luate în acest sens contribuie la realizarea unei piețe interne mai eficiente și mai echitabile; este însă preocupat de faptul că această abordare poate fi insuficientă pentru protecția consumatorilor vulnerabili, întrucât vulnerabilitatea acestora poate proveni din dificultatea lor de a accesa sau de a evalua informațiile pe care le primesc; solicită Comisiei să elaboreze o politică privind consumatorii pentru toți consumatorii europeni și să se asigure că acei consumatori care sunt vulnerabili au acces la aceleași bunuri și servicii și că nu sunt induși în eroare;

| 10. | observă că vulnerabilitatea multor consumatori apare în special din lipsa unei atitudini convingătoare și din neînțelegerea informațiilor pe care le primesc sau a posibilităților disponibile sau din necunoașterea sistemelor de depunere a reclamațiilor și de compensații existente și că aceste bariere sunt mai numeroase în cazul consumului transfrontalier și al vânzărilor la domiciliu, inclusiv al comerțului electronic transfrontalier; |
| --- | --- |

10.

observă că vulnerabilitatea multor consumatori apare în special din lipsa unei atitudini convingătoare și din neînțelegerea informațiilor pe care le primesc sau a posibilităților disponibile sau din necunoașterea sistemelor de depunere a reclamațiilor și de compensații existente și că aceste bariere sunt mai numeroase în cazul consumului transfrontalier și al vânzărilor la domiciliu, inclusiv al comerțului electronic transfrontalier;

| 11. | invită UE și statele membre să acorde mai multă atenție campaniilor de informare și de educare a consumatorilor care folosesc mesajele potrivite pentru segmentul corespunzător de consumatori și să investească mai mult în aceste campanii; |
| --- | --- |

11.

invită UE și statele membre să acorde mai multă atenție campaniilor de informare și de educare a consumatorilor care folosesc mesajele potrivite pentru segmentul corespunzător de consumatori și să investească mai mult în aceste campanii;

| 12. | invită, prin urmare, Comisia și statele membre să promoveze și să dezvolte în continuare inițiativele existente (precum Dolceta, ECC-NET etc.), asigurând, totodată, coerența dintre acestea pentru a îmbunătăți informarea și educarea consumatorilor; |
| --- | --- |

12.

invită, prin urmare, Comisia și statele membre să promoveze și să dezvolte în continuare inițiativele existente (precum Dolceta, ECC-NET etc.), asigurând, totodată, coerența dintre acestea pentru a îmbunătăți informarea și educarea consumatorilor;

| 13. | subliniază că, în cazul relațiilor contractuale, partea cea mai slabă a acestora este în mod frecvent consumatorul; invită întreprinderile să promoveze și să dezvolte inițiative de autoreglementare pentru a consolida protecția drepturilor consumatorilor vulnerabili, să se asigure că aceștia au acces la informații mai bune și mai clare și să dezvolte practici de îmbunătățire a capacității tuturor consumatorilor de a înțelege și de a evalua o înțelegere; invită autoritățile naționale competente să ofere stimulente în acest sens, precum și protecția juridică necesară pentru consumatori; |
| --- | --- |

13.

subliniază că, în cazul relațiilor contractuale, partea cea mai slabă a acestora este în mod frecvent consumatorul; invită întreprinderile să promoveze și să dezvolte inițiative de autoreglementare pentru a consolida protecția drepturilor consumatorilor vulnerabili, să se asigure că aceștia au acces la informații mai bune și mai clare și să dezvolte practici de îmbunătățire a capacității tuturor consumatorilor de a înțelege și de a evalua o înțelegere; invită autoritățile naționale competente să ofere stimulente în acest sens, precum și protecția juridică necesară pentru consumatori;

Informare și reglementare

| 14. | solicită Comisiei și statelor membre să se asigure mai bine că, în cadrul dezvoltării normelor de siguranță și a condițiilor de funcționare pentru anumite produse, se subliniază cerințele de calitate și măsurile de protecție și că se ține în mod efectiv seama de necesitatea de a asigura o protecție adecvată pentru consumatorii vulnerabili; ia act de faptul că utilizarea preconizată poate să nu ia în calcul riscurile specifice cu care s-ar putea confrunta consumatorii în situații de vulnerabilitate, în special în ceea ce privește accesul persoanelor cu deficiențe de vedere la produsele necesare vieții de zi cu zi; sugerează, prin urmare, ca reglementarea normelor de siguranță și a condițiilor pentru anumite produse să țină seama, dacă se poate, nu numai de utilizarea preconizată, ci și de cea care ar putea fi preconizată; solicită ca viitoarea revizuire a directivei privind siguranța generală a produselor să țină seama de aceste preocupări; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei și statelor membre să se asigure mai bine că, în cadrul dezvoltării normelor de siguranță și a condițiilor de funcționare pentru anumite produse, se subliniază cerințele de calitate și măsurile de protecție și că se ține în mod efectiv seama de necesitatea de a asigura o protecție adecvată pentru consumatorii vulnerabili; ia act de faptul că utilizarea preconizată poate să nu ia în calcul riscurile specifice cu care s-ar putea confrunta consumatorii în situații de vulnerabilitate, în special în ceea ce privește accesul persoanelor cu deficiențe de vedere la produsele necesare vieții de zi cu zi; sugerează, prin urmare, ca reglementarea normelor de siguranță și a condițiilor pentru anumite produse să țină seama, dacă se poate, nu numai de utilizarea preconizată, ci și de cea care ar putea fi preconizată; solicită ca viitoarea revizuire a directivei privind siguranța generală a produselor să țină seama de aceste preocupări;

| 15. | solicită statelor membre și Comisiei să își îndrepte eforturile spre a face indicațiile destinate cetățenilor cu dizabilități accesibile, inclusiv prin standardizare, să pună la dispoziția întreprinderilor cele mai bune practici și să încurajeze aplicarea acestora și să susțină, inclusiv atunci când se utilizează resursele Uniunii Europene, furnizarea de către întreprinderi a unor informații și a unor servicii în formate accesibile tuturor cetățenilor; |
| --- | --- |

15.

solicită statelor membre și Comisiei să își îndrepte eforturile spre a face indicațiile destinate cetățenilor cu dizabilități accesibile, inclusiv prin standardizare, să pună la dispoziția întreprinderilor cele mai bune practici și să încurajeze aplicarea acestora și să susțină, inclusiv atunci când se utilizează resursele Uniunii Europene, furnizarea de către întreprinderi a unor informații și a unor servicii în formate accesibile tuturor cetățenilor;

| 16. | solicită statelor membre să semneze și să ratifice Convenția din 13 ianuarie 2000 privind protecția internațională a adulților, aplicabilă în ceea ce privește protecția în situații cu caracter internațional a adulților care, ca urmare a unei deficiențe sau a unei insuficiențe a capacităților personale, nu sunt în măsură să-și apere interesele; |
| --- | --- |

16.

solicită statelor membre să semneze și să ratifice Convenția din 13 ianuarie 2000 privind protecția internațională a adulților, aplicabilă în ceea ce privește protecția în situații cu caracter internațional a adulților care, ca urmare a unei deficiențe sau a unei insuficiențe a capacităților personale, nu sunt în măsură să-și apere interesele;

| 17. | invită Comisia și Consiliul să considere consolidarea drepturilor consumatorilor vulnerabili o prioritate-cheie în cadrul revizuirii în curs de desfășurare a propunerii de regulament cu privire la un program privind protecția consumatorilor pentru perioada 2014-2020 și al viitoarei publicări a agendei privind protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia și Consiliul să considere consolidarea drepturilor consumatorilor vulnerabili o prioritate-cheie în cadrul revizuirii în curs de desfășurare a propunerii de regulament cu privire la un program privind protecția consumatorilor pentru perioada 2014-2020 și al viitoarei publicări a agendei privind protecția consumatorilor;

| 18. | invită Comisia să includă dimensiunea vulnerabilității consumatorilor în activitatea tabloului de bord privind consumatorii, de exemplu prin defalcarea datelor în funcție de vârstă, nivel de educație sau factori socioeconomici, pentru a avea o imagine de ansamblu mai clară asupra nevoilor consumatorilor vulnerabili; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să includă dimensiunea vulnerabilității consumatorilor în activitatea tabloului de bord privind consumatorii, de exemplu prin defalcarea datelor în funcție de vârstă, nivel de educație sau factori socioeconomici, pentru a avea o imagine de ansamblu mai clară asupra nevoilor consumatorilor vulnerabili;

| 19. | invită Comisia și statele membre, în conformitate cu principiile responsabilității sociale a întreprinderilor, să ofere întreprinderilor stimulente pentru a crea un sistem de etichetare voluntară a ambalajelor pentru produsele industriale în limbajul Braille (inclusiv, de exemplu, tipul produsului și data de expirare, cel puțin), pentru a face viața persoanelor cu deficiențe de vedere mai ușoară; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia și statele membre, în conformitate cu principiile responsabilității sociale a întreprinderilor, să ofere întreprinderilor stimulente pentru a crea un sistem de etichetare voluntară a ambalajelor pentru produsele industriale în limbajul Braille (inclusiv, de exemplu, tipul produsului și data de expirare, cel puțin), pentru a face viața persoanelor cu deficiențe de vedere mai ușoară;

| 20. | invită, în aceeași idee, statele membre și Comisia să sprijine cercetarea și dezvoltarea de produse, servicii, echipamente și structuri proiectate universal, cu alte cuvinte care pot fi folosite de toată lumea, cât se poate de mult, fără a fi nevoie de adaptări sau de o proiectare specializată; |
| --- | --- |

20.

invită, în aceeași idee, statele membre și Comisia să sprijine cercetarea și dezvoltarea de produse, servicii, echipamente și structuri proiectate universal, cu alte cuvinte care pot fi folosite de toată lumea, cât se poate de mult, fără a fi nevoie de adaptări sau de o proiectare specializată;

Sectoare deosebit de problematice

| 21. | precizează faptul că în forurile internaționale s-a recunoscut necesitatea de a proteja consumatorii prin informare și reglementarea piețelor financiare, a căror complexitate implică faptul că orice consumator ar putea fi vulnerabil; menționează că această complexitate poate duce la îndatorarea excesivă a consumatorilor; precizează că, în conformitate cu un studiu realizat recent de Comisie, 70 % din paginile de internet ale instituțiilor și societăților financiare fac erori fundamentale în ceea ce privește publicitatea și informațiile necesare de bază referitoare la produsele oferite, iar costurile sunt prezentate într-un mod înșelător; subliniază că sectorul serviciilor financiare ar trebui să facă mai multe demersuri pentru a furniza explicații clare și simple cu privire la natura produselor și a serviciilor oferite și invită toate părțile interesate să dezvolte programe eficiente de obținere a cunoștințelor în domeniul financiar; |
| --- | --- |

21.

precizează faptul că în forurile internaționale s-a recunoscut necesitatea de a proteja consumatorii prin informare și reglementarea piețelor financiare, a căror complexitate implică faptul că orice consumator ar putea fi vulnerabil; menționează că această complexitate poate duce la îndatorarea excesivă a consumatorilor; precizează că, în conformitate cu un studiu realizat recent de Comisie, 70 % din paginile de internet ale instituțiilor și societăților financiare fac erori fundamentale în ceea ce privește publicitatea și informațiile necesare de bază referitoare la produsele oferite, iar costurile sunt prezentate într-un mod înșelător; subliniază că sectorul serviciilor financiare ar trebui să facă mai multe demersuri pentru a furniza explicații clare și simple cu privire la natura produselor și a serviciilor oferite și invită toate părțile interesate să dezvolte programe eficiente de obținere a cunoștințelor în domeniul financiar;

| 22. | solicită ca informațiile să fie mai bine orientate și distribuite prin toate canalele, nu numai prin cele oficiale, ci și prin intermediul organizațiilor consumatorilor și al birourilor regionale, municipale și locale, care sunt mai aproape, mai vizibile și mai ușor accesibile pentru consumatorii mai puțin mobili; |
| --- | --- |

22.

solicită ca informațiile să fie mai bine orientate și distribuite prin toate canalele, nu numai prin cele oficiale, ci și prin intermediul organizațiilor consumatorilor și al birourilor regionale, municipale și locale, care sunt mai aproape, mai vizibile și mai ușor accesibile pentru consumatorii mai puțin mobili;

| 23. | subliniază necesitatea unor măsuri destinate în principal consumatorilor vulnerabili, atât la nivelul UE, cât și al statelor membre, în conformitate cu rezultatele celui mai recent Eurobarometru, care indică faptul că sub 50 % dintre consumatori simt că sunt informați și protejați; menționează că mai ales categoriile vulnerabile întâmpină dificultăți în a înțelege opțiunile pe care le au, nu își cunosc drepturile, se confruntă cu mai multe probleme și sunt reticente în a acționa atunci când se ivesc probleme; |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea unor măsuri destinate în principal consumatorilor vulnerabili, atât la nivelul UE, cât și al statelor membre, în conformitate cu rezultatele celui mai recent Eurobarometru, care indică faptul că sub 50 % dintre consumatori simt că sunt informați și protejați; menționează că mai ales categoriile vulnerabile întâmpină dificultăți în a înțelege opțiunile pe care le au, nu își cunosc drepturile, se confruntă cu mai multe probleme și sunt reticente în a acționa atunci când se ivesc probleme;

| 24. | subliniază faptul că copiii și tinerii, care suferă tot mai mult de pe urma consecințelor negative ale sedentarismului și ale obezității, sunt mai sensibili la publicitatea pentru alimentele cu un conținut ridicat de grăsimi, sare și zahăr; salută inițiativele și codurile de conduită de autoreglementare lansate de întreprinderi pentru a limita expunerea copiilor și a tinerilor la publicitatea pentru alimente (precum cele lansate în cadrul Platformei de acțiune a Comisiei pentru alimentație, activitate fizică și sănătate) și solicită tuturor părților interesate să educe și să informeze efectiv copiii, tinerii și pe cei care îi îngrijesc cu privire la importanța unui regim alimentar echilibrat și a unui stil de viață activ și sănătos; solicită, în această privință, să se efectueze de către Comisie o analiză amănunțită cu privire la necesitatea de a introduce norme mai strice referitoare la publicitatea destinată copiilor și tinerilor; îndeamnă Comisia să includă protecția copiilor printre prioritățile principale ale agendei privind protecția consumatorilor, punând un accent deosebit pe publicitatea TV și online agresivă sau înșelătoare; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că copiii și tinerii, care suferă tot mai mult de pe urma consecințelor negative ale sedentarismului și ale obezității, sunt mai sensibili la publicitatea pentru alimentele cu un conținut ridicat de grăsimi, sare și zahăr; salută inițiativele și codurile de conduită de autoreglementare lansate de întreprinderi pentru a limita expunerea copiilor și a tinerilor la publicitatea pentru alimente (precum cele lansate în cadrul Platformei de acțiune a Comisiei pentru alimentație, activitate fizică și sănătate) și solicită tuturor părților interesate să educe și să informeze efectiv copiii, tinerii și pe cei care îi îngrijesc cu privire la importanța unui regim alimentar echilibrat și a unui stil de viață activ și sănătos; solicită, în această privință, să se efectueze de către Comisie o analiză amănunțită cu privire la necesitatea de a introduce norme mai strice referitoare la publicitatea destinată copiilor și tinerilor; îndeamnă Comisia să includă protecția copiilor printre prioritățile principale ale agendei privind protecția consumatorilor, punând un accent deosebit pe publicitatea TV și online agresivă sau înșelătoare;

| 25. | invită Comisia și statele membre să crească gradul de conștientizare al consumatorilor cu privire la siguranța produselor, vizând în special categoriile vulnerabile de consumatori, precum copiii și femeile însărcinate; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia și statele membre să crească gradul de conștientizare al consumatorilor cu privire la siguranța produselor, vizând în special categoriile vulnerabile de consumatori, precum copiii și femeile însărcinate;

| 26. | își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul pe care îl au asupra consumatorilor vulnerabili utilizarea de rutină a publicității comportamentale online și dezvoltarea unor practici de publicitate online agresive, în special prin utilizarea rețelelor sociale; își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a realiza, până la sfârșitul anului 2012, o analiză detaliată a impactului publicității înșelătoare și agresive asupra consumatorilor vulnerabili, în special asupra copiilor și a adolescenților; |
| --- | --- |

26.

își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul pe care îl au asupra consumatorilor vulnerabili utilizarea de rutină a publicității comportamentale online și dezvoltarea unor practici de publicitate online agresive, în special prin utilizarea rețelelor sociale; își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a realiza, până la sfârșitul anului 2012, o analiză detaliată a impactului publicității înșelătoare și agresive asupra consumatorilor vulnerabili, în special asupra copiilor și a adolescenților;

| 27. | subliniază faptul că adesea publicitatea pentru produsele de investiții financiare nu explică suficient riscurile aferente și scoate în mod excesiv în evidență posibilele beneficii care de multe ori nu se materializează, expunând astfel consumatorii de produse și servicii financiare la pierderi de capital; invită Comisia să introducă norme mai stricte pentru publicitatea pentru produsele financiare sofisticate destinate investitorilor particulari, care este posibil să nu înțeleagă prea bine riscurile financiare, prevăzând inclusiv obligația de a prezenta în mod explicit orice pierderi pe care investitorul le-ar putea suporta; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că adesea publicitatea pentru produsele de investiții financiare nu explică suficient riscurile aferente și scoate în mod excesiv în evidență posibilele beneficii care de multe ori nu se materializează, expunând astfel consumatorii de produse și servicii financiare la pierderi de capital; invită Comisia să introducă norme mai stricte pentru publicitatea pentru produsele financiare sofisticate destinate investitorilor particulari, care este posibil să nu înțeleagă prea bine riscurile financiare, prevăzând inclusiv obligația de a prezenta în mod explicit orice pierderi pe care investitorul le-ar putea suporta;

| 28. | consideră că copiii și adolescenții sunt deosebit de vulnerabili în fața marketingului și a publicității agresive; invită Comisia să efectueze o analiză detaliată a impactului publicității înșelătoare și agresive asupra consumatorilor vulnerabili, în special în rândul copiilor și al adolescenților; |
| --- | --- |

28.

consideră că copiii și adolescenții sunt deosebit de vulnerabili în fața marketingului și a publicității agresive; invită Comisia să efectueze o analiză detaliată a impactului publicității înșelătoare și agresive asupra consumatorilor vulnerabili, în special în rândul copiilor și al adolescenților;

| 29. | subliniază că copiii și adolescenții sunt deosebit de vulnerabili în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor de comunicare precum telefoanele inteligente („smart phones”) și jocurile pe internet; consideră că ar trebui puse în aplicare măsuri de protecție pentru a evita facturile mult prea mari în astfel de cazuri; |
| --- | --- |

29.

subliniază că copiii și adolescenții sunt deosebit de vulnerabili în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor de comunicare precum telefoanele inteligente („smart phones”) și jocurile pe internet; consideră că ar trebui puse în aplicare măsuri de protecție pentru a evita facturile mult prea mari în astfel de cazuri;

| 30. | menționează că, în ciuda legislației existente, consumatorii întâmpină în continuare în mod frecvent dificultăți atunci când călătoresc și se regăsesc în situații de vulnerabilitate, mai ales dacă călătoria lor este anulată sau dacă există întârzieri, iar aceste dificultăți sunt exacerbate atunci când consumatorul respectiv are o dizabilitate; invită Comisia și statele membre să ia măsurile necesare pentru a asigura o furnizare mai bună de informații și un acces mai bun la procedurile de depunere a reclamațiilor privind, între altele, drepturile călătorilor și transparența tarifelor; solicită Comisiei ca, în cadrul revizuirii planificate a legislației UE în domeniul drepturilor călătorilor, să ia în considerare situația consumatorilor vulnerabili, în special a persoanelor cu mobilitate redusă și cu dizabilități, și să adapteze nivelurile, criteriile și mecanismele de acordare de despăgubiri, asigurându-se, totodată, că nivelurile actuale nu se reduc; |
| --- | --- |

30.

menționează că, în ciuda legislației existente, consumatorii întâmpină în continuare în mod frecvent dificultăți atunci când călătoresc și se regăsesc în situații de vulnerabilitate, mai ales dacă călătoria lor este anulată sau dacă există întârzieri, iar aceste dificultăți sunt exacerbate atunci când consumatorul respectiv are o dizabilitate; invită Comisia și statele membre să ia măsurile necesare pentru a asigura o furnizare mai bună de informații și un acces mai bun la procedurile de depunere a reclamațiilor privind, între altele, drepturile călătorilor și transparența tarifelor; solicită Comisiei ca, în cadrul revizuirii planificate a legislației UE în domeniul drepturilor călătorilor, să ia în considerare situația consumatorilor vulnerabili, în special a persoanelor cu mobilitate redusă și cu dizabilități, și să adapteze nivelurile, criteriile și mecanismele de acordare de despăgubiri, asigurându-se, totodată, că nivelurile actuale nu se reduc;

| 31. | observă că digitalizarea serviciilor poate însemna că acei consumatori care, din diverse motive, nu pot avea acces la internet sau nu îl pot folosi, s-ar putea afla într-o situație de vulnerabilitate, deoarece nu pot să profite din plin de beneficiile comerțului online și sunt, prin urmare, excluși dintr-o parte substanțială a pieței interne, plătind mai mult pentru aceleași produse sau depinzând de sprijinul altora; invită Comisia și statele membre să crească gradul de încredere al consumatorilor, depășind, totodată, barierele din calea comerțului electronic transfrontalier, prin elaborarea unei politici eficiente, care să acorde o atenție deosebită nevoilor consumatorilor vulnerabili în ceea ce privește toate măsurile destinate eliminării diviziunii digitale; invită statele membre și Comisia să accelereze finalizarea Agendei digitale pentru Europa în beneficiul tuturor cetățenilor și consumatorilor UE; subliniază că eforturile comunității per ansamblu și ale întreprinderilor în special ar trebui să fie încurajate pentru a informa consumatorii vulnerabili, inclusiv consumatorii în vârstă, și pentru a le permite acestora să beneficieze pe deplin de avantajele digitalizării; |
| --- | --- |

31.

observă că digitalizarea serviciilor poate însemna că acei consumatori care, din diverse motive, nu pot avea acces la internet sau nu îl pot folosi, s-ar putea afla într-o situație de vulnerabilitate, deoarece nu pot să profite din plin de beneficiile comerțului online și sunt, prin urmare, excluși dintr-o parte substanțială a pieței interne, plătind mai mult pentru aceleași produse sau depinzând de sprijinul altora; invită Comisia și statele membre să crească gradul de încredere al consumatorilor, depășind, totodată, barierele din calea comerțului electronic transfrontalier, prin elaborarea unei politici eficiente, care să acorde o atenție deosebită nevoilor consumatorilor vulnerabili în ceea ce privește toate măsurile destinate eliminării diviziunii digitale; invită statele membre și Comisia să accelereze finalizarea Agendei digitale pentru Europa în beneficiul tuturor cetățenilor și consumatorilor UE; subliniază că eforturile comunității per ansamblu și ale întreprinderilor în special ar trebui să fie încurajate pentru a informa consumatorii vulnerabili, inclusiv consumatorii în vârstă, și pentru a le permite acestora să beneficieze pe deplin de avantajele digitalizării;

| 32. | subliniază că liberalizarea principalelor piețe de aprovizionare a crescut concurența, ceea ce poate fi, prin urmare, în avantajul consumatorilor, dacă aceștia sunt informați în mod corespunzător și dacă pot să compare prețurile și să schimbe furnizorii; menționează că lipsa transparenței pe principalele piețe de aprovizionare, inclusiv în sectorul energetic și în cel al transporturilor, poate să fi dus, în anumite cazuri, la creșterea dificultăților consumatorilor în general și ale consumatorilor vulnerabili în special în legătură cu identificarea tarifului care este cel mai potrivit pentru nevoile lor, cu schimbarea furnizorilor și cu înțelegerea elementelor facturate; invită Comisia, statele membre și întreprinderile să ia măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că consumatorii în general și consumatorii vulnerabili în special au acces la informații clare, ușor de înțeles și comparabile cu privire la tarife, la condițiile și la mijloacele de recurs și că aceștia pot schimba ușor furnizorii; |
| --- | --- |

32.

subliniază că liberalizarea principalelor piețe de aprovizionare a crescut concurența, ceea ce poate fi, prin urmare, în avantajul consumatorilor, dacă aceștia sunt informați în mod corespunzător și dacă pot să compare prețurile și să schimbe furnizorii; menționează că lipsa transparenței pe principalele piețe de aprovizionare, inclusiv în sectorul energetic și în cel al transporturilor, poate să fi dus, în anumite cazuri, la creșterea dificultăților consumatorilor în general și ale consumatorilor vulnerabili în special în legătură cu identificarea tarifului care este cel mai potrivit pentru nevoile lor, cu schimbarea furnizorilor și cu înțelegerea elementelor facturate; invită Comisia, statele membre și întreprinderile să ia măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că consumatorii în general și consumatorii vulnerabili în special au acces la informații clare, ușor de înțeles și comparabile cu privire la tarife, la condițiile și la mijloacele de recurs și că aceștia pot schimba ușor furnizorii;

| 33. | invită Comisia și statele membre să se asigure că propunerea de directivă privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum și propunerea de regulament privind soluționarea online a litigiilor în materie de consum în curs de revizuire permit consumatorilor vulnerabili să aibă un acces efectiv la soluționarea alternativă a litigiilor fie în mod gratuit, fie contra celor mai mici costuri posibile; invită Comisia să aibă în vedere mecanisme adecvate prin care să se asigure faptul că nevoile și drepturile consumatorilor vulnerabili sunt luate în considerare în mod corespunzător în contextul posibilei creări a unui sistem de recurs colectiv la nivelul UE; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia și statele membre să se asigure că propunerea de directivă privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum și propunerea de regulament privind soluționarea online a litigiilor în materie de consum în curs de revizuire permit consumatorilor vulnerabili să aibă un acces efectiv la soluționarea alternativă a litigiilor fie în mod gratuit, fie contra celor mai mici costuri posibile; invită Comisia să aibă în vedere mecanisme adecvate prin care să se asigure faptul că nevoile și drepturile consumatorilor vulnerabili sunt luate în considerare în mod corespunzător în contextul posibilei creări a unui sistem de recurs colectiv la nivelul UE;

| 34. | invită Comisia și statele membre să colaboreze cu privire la adoptarea unei strategii politice și legislative cuprinzătoare și coerente de abordare a vulnerabilității, luând în considerare diversitatea și complexitatea tuturor situațiilor implicate; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia și statele membre să colaboreze cu privire la adoptarea unei strategii politice și legislative cuprinzătoare și coerente de abordare a vulnerabilității, luând în considerare diversitatea și complexitatea tuturor situațiilor implicate;

*

* *

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

35.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

(2)  JO L 304, 22.11.2011, p. 64.

(3)  JO L 376, 27.12.2006, p. 21.

(4)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(5)  JO L 364, 9.12.2004, p. 1.

(6)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0453.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0491.

(9)  JO C 50 E, 21.2.2012, p. 1.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0484.

(11)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(12)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

(13)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(14)  JO C 349 E, 22.12.2010, p. 1.

(15)  JO C 349 E, 22.12.2010, p. 25.

(16)  JO C 46 E, 24.2.2010, p. 26.

(17)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 43.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/18

---

Marți, 22 mai 2012Tabloul de bord al pieței interne

P7_TA(2012)0211

Rezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la Tabloul de bord al pieței interne (2011/2155(INI))

2013/C 264 E/04

Parlamentul European,

| — | având în vedere cel de al 23-lea Tablou de bord al pieței interne, publicat de Comisie (SEC(2011)1128), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 23-lea Tablou de bord al pieței interne, publicat de Comisie (SEC(2011)1128),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 februarie 2012, intitulat „Making the Single Market Deliver – Annual Governance check-up 2011” (Asigurarea funcționării pieței unice, Bilanț anual de guvernanță 2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 februarie 2012, intitulat „Making the Single Market Deliver – Annual Governance check-up 2011” (Asigurarea funcționării pieței unice, Bilanț anual de guvernanță 2011),

| — | având în vedere cel de al 22-lea Tablou de bord al pieței interne, publicat de Comisie (SEC(2011)0372), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 22-lea Tablou de bord al pieței interne, publicat de Comisie (SEC(2011)0372),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 februarie 2012, intitulat „Reinforcing effective problem-solving in the Single Market – Unlocking SOLVIT's potential at the occasion of its 10th anniversary” (Consolidarea soluționării eficiente a problemelor pe piața unică – Deblocarea potențialului SOLVIT cu ocazia celei de a 10-a aniversări a rețelei), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 februarie 2012, intitulat „Reinforcing effective problem-solving in the Single Market – Unlocking SOLVIT's potential at the occasion of its 10th anniversary” (Consolidarea soluționării eficiente a problemelor pe piața unică – Deblocarea potențialului SOLVIT cu ocazia celei de a 10-a aniversări a rețelei),

| — | având în vedere declarația membrilor Consiliului European din 30 ianuarie 2012, intitulată „Towards growth-friendly consolidation and job-friendly growth” (Către o consolidare favorabilă creșterii economice și o creștere favorabilă ocupării forței de muncă), privind guvernanța pieței unice și angajamentul de a „pune în aplicare rapid și integral la nivel național” ceea ce statele membre au convenit deja, cu scopul de a fructifica întregul potențial al pieței unice, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația membrilor Consiliului European din 30 ianuarie 2012, intitulată „Towards growth-friendly consolidation and job-friendly growth” (Către o consolidare favorabilă creșterii economice și o creștere favorabilă ocupării forței de muncă), privind guvernanța pieței unice și angajamentul de a „pune în aplicare rapid și integral la nivel național” ceea ce statele membre au convenit deja, cu scopul de a fructifica întregul potențial al pieței unice,

| — | având în vedere Raportul anual din 2010 referitor la dezvoltarea și eficacitatea rețelei SOLVIT (SEC(2011)0229), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual din 2010 referitor la dezvoltarea și eficacitatea rețelei SOLVIT (SEC(2011)0229),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011, intitulată „Single Market Act. Twelve levers to boost growth and strengthen confidence. Working together to create new growth” (Actul privind piața unică. Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii. Împreună pentru o nouă creștere) (SEC(2011)0467), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011, intitulată „Single Market Act. Twelve levers to boost growth and strengthen confidence. Working together to create new growth” (Actul privind piața unică. Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii. Împreună pentru o nouă creștere) (SEC(2011)0467),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 noiembrie 2011 intitulată „Către un Act privind piața unică – Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate – 50 de propuneri pentru optimizarea muncii, a activităților comerciale și a schimburilor reciproce” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 noiembrie 2011 intitulată „Către un Act privind piața unică – Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate – 50 de propuneri pentru optimizarea muncii, a activităților comerciale și a schimburilor reciproce” (COM(2010)0608),

| — | având în vedere Declarația de la Cracovia, aprobată în cadrul Forumului pieței unice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Cracovia, aprobată în cadrul Forumului pieței unice,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „The single market through the lens of the people: A snapshot of citizens’ and businesses’ 20 main concerns” (Piața unică în ochii oamenilor: un instantaneu al principalelor 20 de preocupări ale cetățenilor și întreprinderilor) (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „The single market through the lens of the people: A snapshot of citizens’ and businesses’ 20 main concerns” (Piața unică în ochii oamenilor: un instantaneu al principalelor 20 de preocupări ale cetățenilor și întreprinderilor) (SEC(2011)1003),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor, intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor, intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere Raportul de evaluare privind proiectul „EU Pilot” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de evaluare privind proiectul „EU Pilot” (COM(2010)0070),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 noiembrie 2010, intitulată „Punerea în aplicare a articolului 260 alineatul (3) din TFUE” (SEC(2010)1371), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 noiembrie 2010, intitulată „Punerea în aplicare a articolului 260 alineatul (3) din TFUE” (SEC(2010)1371),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 29 iunie 2009 privind măsurile pentru îmbunătățirea funcționării pieței unice (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 29 iunie 2009 privind măsurile pentru îmbunătățirea funcționării pieței unice (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la oferirea unei piețe unice consumatorilor și cetățenilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la oferirea unei piețe unice consumatorilor și cetățenilor (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la Tabloul de bord al pieței interne (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la Tabloul de bord al pieței interne (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la SOLVIT (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la SOLVIT (4),

| — | având în vedere raportul profesorului Mario Monti, intitulat „A new strategy for the single market. At the service of Europe’s economy and society” (O nouă strategie pentru piața unică – În serviciul economiei și societății din Europa), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul profesorului Mario Monti, intitulat „A new strategy for the single market. At the service of Europe’s economy and society” (O nouă strategie pentru piața unică – În serviciul economiei și societății din Europa),

| — | având în vedere concluziile Consiliului (Competitivitate – piață internă, industrie, cercetare și spațiu) din 10 decembrie 2010 intitulate „Actul privind piața unică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului (Competitivitate – piață internă, industrie, cercetare și spațiu) din 10 decembrie 2010 intitulate „Actul privind piața unică”,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0153/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0153/2012),

| A. | întrucât importanța bunei funcționări a pieței interne a fost subliniată în cadrul primului Forum al pieței unice (2-4 octombrie 2011, Cracovia, Polonia) și, în special, în Declarația de la Cracovia și în Rezoluția Parlamentului din 1 decembrie 2011 referitoare la rezultatele Forumului pentru piața internă (5), în care piața unică este descrisă ca fiind cel mai puternic instrument de reorientare a Europei pe calea creșterii sustenabile și a creării de locuri de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât importanța bunei funcționări a pieței interne a fost subliniată în cadrul primului Forum al pieței unice (2-4 octombrie 2011, Cracovia, Polonia) și, în special, în Declarația de la Cracovia și în Rezoluția Parlamentului din 1 decembrie 2011 referitoare la rezultatele Forumului pentru piața internă (5), în care piața unică este descrisă ca fiind cel mai puternic instrument de reorientare a Europei pe calea creșterii sustenabile și a creării de locuri de muncă;

| B. | întrucât piața internă nu poate funcționa în mod corespunzător fără transpunerea, punerea în aplicare și respectarea în mod corect a directivelor care contribuie la funcționarea acesteia; |
| --- | --- |

B.

întrucât piața internă nu poate funcționa în mod corespunzător fără transpunerea, punerea în aplicare și respectarea în mod corect a directivelor care contribuie la funcționarea acesteia;

| C. | întrucât este absolut necesar ca statele membre să transpună legislația privind piața internă în legislația națională nu doar la timp, ci și în mod corect, și întrucât nerespectarea de către un singur stat membru constituie un obstacol pentru interesele economice nu doar ale acelui stat membru, ci și ale Uniunii în ansamblu; |
| --- | --- |

C.

întrucât este absolut necesar ca statele membre să transpună legislația privind piața internă în legislația națională nu doar la timp, ci și în mod corect, și întrucât nerespectarea de către un singur stat membru constituie un obstacol pentru interesele economice nu doar ale acelui stat membru, ci și ale Uniunii în ansamblu;

| D. | întrucât nu este suficient ca directivele europene să fie transpuse la timp și în mod corect, deoarece punerea corectă în aplicare a legislației UE are, de asemenea, o importanță majoră; |
| --- | --- |

D.

întrucât nu este suficient ca directivele europene să fie transpuse la timp și în mod corect, deoarece punerea corectă în aplicare a legislației UE are, de asemenea, o importanță majoră;

| E. | întrucât publicarea Tabloului de bord al pieței interne a contribuit în mod constant la consolidarea transpunerii legislației pieței unice, oferind date obiective și substanțiale privind transpunerea și punerea în aplicare a acestor norme de către statele membre; cu toate acestea, consideră că anumite state membre încă nu își îndeplinesc obiectivele de transpunere corectă și la timp a legislației europene în legislația națională și că, prin urmare, printr-o monitorizare sistematică și independentă, la baza Tabloului de bord al pieței interne ar trebui să rămână date obiective; întrucât este necesar să se adopte o abordare orientată mai mult asupra calității, care să privească dincolo de cifre și să identifice cauzele acestui deficit; |
| --- | --- |

E.

întrucât publicarea Tabloului de bord al pieței interne a contribuit în mod constant la consolidarea transpunerii legislației pieței unice, oferind date obiective și substanțiale privind transpunerea și punerea în aplicare a acestor norme de către statele membre; cu toate acestea, consideră că anumite state membre încă nu își îndeplinesc obiectivele de transpunere corectă și la timp a legislației europene în legislația națională și că, prin urmare, printr-o monitorizare sistematică și independentă, la baza Tabloului de bord al pieței interne ar trebui să rămână date obiective; întrucât este necesar să se adopte o abordare orientată mai mult asupra calității, care să privească dincolo de cifre și să identifice cauzele acestui deficit;

| F. | întrucât, deși Tabloul de bord al pieței interne și Tabloul de bord al pieței de consum sunt folosite în contexte diferite și au metodologii cu domenii de aplicare și seturi de indicatori diferite, obiectivul lor general comun este acela de a îmbunătăți funcționarea pieței interne; |
| --- | --- |

F.

întrucât, deși Tabloul de bord al pieței interne și Tabloul de bord al pieței de consum sunt folosite în contexte diferite și au metodologii cu domenii de aplicare și seturi de indicatori diferite, obiectivul lor general comun este acela de a îmbunătăți funcționarea pieței interne;

| G. | întrucât Malta are cele mai bune rezultate privind transpunerea la timp a directivelor UE, iar Belgia se află la sfârșitul clasamentului, sporindu-și decalajul deja mare privind transpunerea; |
| --- | --- |

G.

întrucât Malta are cele mai bune rezultate privind transpunerea la timp a directivelor UE, iar Belgia se află la sfârșitul clasamentului, sporindu-și decalajul deja mare privind transpunerea;

| H. | întrucât doar Estonia poate prezenta rezultate bune în toate domeniile așa-numitului „bilanț de sănătate al pieței interne”; |
| --- | --- |

H.

întrucât doar Estonia poate prezenta rezultate bune în toate domeniile așa-numitului „bilanț de sănătate al pieței interne”;

| I. | întrucât, deși țările cu administrații mici au resurse limitate pentru gestionarea transpunerii dosarelor legislative complexe, state membre mici, precum Malta, au reușit totuși să respecte termenele-limită de transpunere; |
| --- | --- |

I.

întrucât, deși țările cu administrații mici au resurse limitate pentru gestionarea transpunerii dosarelor legislative complexe, state membre mici, precum Malta, au reușit totuși să respecte termenele-limită de transpunere;

| J. | întrucât deficitul curent, în medie de 1,2 %, depășește încă o dată obiectivul de 1 % convenit de șefii de stat și de guvern în 2007, regretă tendința de creștere a deficitelor deja mari privind transpunerea și încurajează statele membre să direcționeze mai multe resurse pentru a combate această tendință, observând în același timp că multe state membre și-au redus numărul directivelor care rămân de transpus; |
| --- | --- |

J.

întrucât deficitul curent, în medie de 1,2 %, depășește încă o dată obiectivul de 1 % convenit de șefii de stat și de guvern în 2007, regretă tendința de creștere a deficitelor deja mari privind transpunerea și încurajează statele membre să direcționeze mai multe resurse pentru a combate această tendință, observând în același timp că multe state membre și-au redus numărul directivelor care rămân de transpus;

| K. | întrucât 85 de directive rămân netranspuse în cel puțin un stat membru (factorul de fragmentare este de 6 %) și, prin urmare, efectul acestora nu se poate realiza pe deplin pe piața unică; |
| --- | --- |

K.

întrucât 85 de directive rămân netranspuse în cel puțin un stat membru (factorul de fragmentare este de 6 %) și, prin urmare, efectul acestora nu se poate realiza pe deplin pe piața unică;

| L. | întrucât două directive au depășit termenul-limită de transpunere cu peste doi ani, încălcându-se astfel direct obiectivul de „toleranță zero” stabilit de șefii de stat și de guvern în 2007; |
| --- | --- |

L.

întrucât două directive au depășit termenul-limită de transpunere cu peste doi ani, încălcându-se astfel direct obiectivul de „toleranță zero” stabilit de șefii de stat și de guvern în 2007;

| M. | întrucât numărul de directive transpuse incorect rămâne la o medie de 0,8 %, în pofida faptului că în Actul privind piața unică Comisia a subliniat necesitatea unei politici clare și bine stabilite privind deficitul de conformitate; |
| --- | --- |

M.

întrucât numărul de directive transpuse incorect rămâne la o medie de 0,8 %, în pofida faptului că în Actul privind piața unică Comisia a subliniat necesitatea unei politici clare și bine stabilite privind deficitul de conformitate;

| N. | întrucât, în ultimele luni, șapte state membre au înregistrat întârzieri și mai mari în transpunerea directivelor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în ultimele luni, șapte state membre au înregistrat întârzieri și mai mari în transpunerea directivelor Uniunii Europene;

| O. | întrucât sunt necesare informații mai precise privind calitatea transpunerii; |
| --- | --- |

O.

întrucât sunt necesare informații mai precise privind calitatea transpunerii;

| P. | întrucât o mai bună calitate a elaborării legislației adoptate ar putea contribui la reducerea întârzierilor în transpunerea legislației UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât o mai bună calitate a elaborării legislației adoptate ar putea contribui la reducerea întârzierilor în transpunerea legislației UE;

| Q. | întrucât Tratatul de la Lisabona a introdus pentru prima dată posibilitatea aplicării unor amenzi imediate de către Curtea Europeană de Justiție în cazul în care nu se comunică măsurile de transpunere; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Tratatul de la Lisabona a introdus pentru prima dată posibilitatea aplicării unor amenzi imediate de către Curtea Europeană de Justiție în cazul în care nu se comunică măsurile de transpunere;

| R. | întrucât Comisia, Parlamentul European, parlamentele naționale și administrațiile statelor membre trebuie să depună eforturi sporite pentru a defini, comunica și ajuta cetățenii să își valorifice drepturile, acest lucru determinând și o mai bună funcționare a pieței interne; |
| --- | --- |

R.

întrucât Comisia, Parlamentul European, parlamentele naționale și administrațiile statelor membre trebuie să depună eforturi sporite pentru a defini, comunica și ajuta cetățenii să își valorifice drepturile, acest lucru determinând și o mai bună funcționare a pieței interne;

| S. | întrucât, atunci când normele privind piața internă sunt aplicate în mod necorespunzător, absența unor sisteme eficiente de căi de atac poate reprezenta un obstacol pentru eficacitatea drepturilor cetățenilor, impunându-le acestora să inițieze proceduri judiciare lungi și lente pentru a se apăra; |
| --- | --- |

S.

întrucât, atunci când normele privind piața internă sunt aplicate în mod necorespunzător, absența unor sisteme eficiente de căi de atac poate reprezenta un obstacol pentru eficacitatea drepturilor cetățenilor, impunându-le acestora să inițieze proceduri judiciare lungi și lente pentru a se apăra;

| T. | întrucât trebuie să existe un schimb liber de bune practici și informații între autoritățile responsabile cu aplicarea corectă a normelor privind piața internă și între cei responsabili cu căile de atac în cazul aplicării necorespunzătoare; |
| --- | --- |

T.

întrucât trebuie să existe un schimb liber de bune practici și informații între autoritățile responsabile cu aplicarea corectă a normelor privind piața internă și între cei responsabili cu căile de atac în cazul aplicării necorespunzătoare;

| U. | întrucât rețeaua SOLVIT a fost creată de Comisie și statele membre în 2002 în scopul soluționării problemelor cu care se confruntă cetățenii și întreprinderile ca urmare a punerii în aplicare necorespunzătoare a legislației privind piața internă; |
| --- | --- |

U.

întrucât rețeaua SOLVIT a fost creată de Comisie și statele membre în 2002 în scopul soluționării problemelor cu care se confruntă cetățenii și întreprinderile ca urmare a punerii în aplicare necorespunzătoare a legislației privind piața internă;

| V. | întrucât SOLVIT constituie o rețea online de soluționare a problemelor, în cadrul căreia statele membre ale UE (precum și Norvegia, Islanda și Liechtenstein) colaborează în vederea soluționării, în afara sferei judiciare, a problemelor întâlnite de cetățeni și întreprinderi și apărute ca urmare a punerii necorespunzătoare în aplicare a legislației privind piața internă de către autoritățile publice; |
| --- | --- |

V.

întrucât SOLVIT constituie o rețea online de soluționare a problemelor, în cadrul căreia statele membre ale UE (precum și Norvegia, Islanda și Liechtenstein) colaborează în vederea soluționării, în afara sferei judiciare, a problemelor întâlnite de cetățeni și întreprinderi și apărute ca urmare a punerii necorespunzătoare în aplicare a legislației privind piața internă de către autoritățile publice;

| W. | întrucât SOLVIT este considerat un sistem de succes care oferă căi de atac în mod informal, în termen de 10 săptămâni, în medie, și întrucât reușita SOLVIT în ceea ce privește soluționarea problemelor privind piața internă ar putea constitui un model de bună practică pentru alte servicii de asistență privind piața unică; |
| --- | --- |

W.

întrucât SOLVIT este considerat un sistem de succes care oferă căi de atac în mod informal, în termen de 10 săptămâni, în medie, și întrucât reușita SOLVIT în ceea ce privește soluționarea problemelor privind piața internă ar putea constitui un model de bună practică pentru alte servicii de asistență privind piața unică;

| X. | întrucât este important să se consolideze și să se dezvolte în continuare prezența SOLVIT și capacitățile acesteia la toate nivelurile administrațiilor naționale pentru a garanta o eficiență maximă și rezultate optime; |
| --- | --- |

X.

întrucât este important să se consolideze și să se dezvolte în continuare prezența SOLVIT și capacitățile acesteia la toate nivelurile administrațiilor naționale pentru a garanta o eficiență maximă și rezultate optime;

| Y. | întrucât SOLVIT ar trebui să acționeze ca element complementar activității legale a Comisiei cu privire la procedurile de încălcare a dreptului UE, avertizând Comisia cu privire la chestiuni specifice referitoare la transpunerea și punerea în aplicare a legislației UE în statele membre; |
| --- | --- |

Y.

întrucât SOLVIT ar trebui să acționeze ca element complementar activității legale a Comisiei cu privire la procedurile de încălcare a dreptului UE, avertizând Comisia cu privire la chestiuni specifice referitoare la transpunerea și punerea în aplicare a legislației UE în statele membre;

| Z. | întrucât Comisia pregătește o nouă strategie pentru consolidarea SOLVIT, |
| --- | --- |

Z.

întrucât Comisia pregătește o nouă strategie pentru consolidarea SOLVIT,

Consolidarea cadrului de reglementare a pieței interne

| 1. | salută Tabloul de bord al pieței interne și SOLVIT ca instrumente importante, deși de natură diferită, pentru monitorizarea și identificarea problemelor de transpunere și punere în aplicare a legislației UE, dar și pentru identificarea deficiențelor și blocajelor de pe piața unică, vizând o acțiune de încurajare pentru o mai bună funcționare a pieței interne; |
| --- | --- |

1.

salută Tabloul de bord al pieței interne și SOLVIT ca instrumente importante, deși de natură diferită, pentru monitorizarea și identificarea problemelor de transpunere și punere în aplicare a legislației UE, dar și pentru identificarea deficiențelor și blocajelor de pe piața unică, vizând o acțiune de încurajare pentru o mai bună funcționare a pieței interne;

| 2. | afirmă că transpunerea și punerea în aplicare la timp și în mod corect a legislației privind piața internă este o condiție necesară esențială pentru succesul pieței interne, care, la rândul său, este un factor-cheie de creștere a competitivității și de creștere economică, în special într-un moment de criză economică; |
| --- | --- |

2.

afirmă că transpunerea și punerea în aplicare la timp și în mod corect a legislației privind piața internă este o condiție necesară esențială pentru succesul pieței interne, care, la rândul său, este un factor-cheie de creștere a competitivității și de creștere economică, în special într-un moment de criză economică;

| 3. | salută gruparea de către Comisie a rapoartelor referitoare la Tabloul de bord al pieței interne, „Europa ta”, „Europa ta – Consiliere”, SOLVIT, IMI și ghișeele unice într-un singur raport cuprinzător intitulat Bilanț anual de guvernanță, care permite o evaluare globală, accesibilă cititorilor, a funcționării pieței unice; |
| --- | --- |

3.

salută gruparea de către Comisie a rapoartelor referitoare la Tabloul de bord al pieței interne, „Europa ta”, „Europa ta – Consiliere”, SOLVIT, IMI și ghișeele unice într-un singur raport cuprinzător intitulat Bilanț anual de guvernanță, care permite o evaluare globală, accesibilă cititorilor, a funcționării pieței unice;

| 4. | consideră că monitorizarea constantă și frecventă a progresului înregistrat de statele membre reprezintă unul dintre factorii-cheie pentru încurajarea acestora în direcția intensificării eforturilor lor; în acest sens, salută anunțul Comisiei referitor la publicarea anuală, în timpul verii sau aproximativ în această perioadă, a unui tablou de bord diferit al pieței interne; totuși, constată cu îngrijorare faptul că rapoartele separate pentru fiecare dintre elementele diferite ale Bilanțului anual de guvernanță ar putea distrage atenția de la abordarea globală, deviind eforturile depuse de serviciile Comisiei mai degrabă în direcția raportării, decât a soluționării problemelor subliniate în Bilanțul anual de guvernanță; |
| --- | --- |

4.

consideră că monitorizarea constantă și frecventă a progresului înregistrat de statele membre reprezintă unul dintre factorii-cheie pentru încurajarea acestora în direcția intensificării eforturilor lor; în acest sens, salută anunțul Comisiei referitor la publicarea anuală, în timpul verii sau aproximativ în această perioadă, a unui tablou de bord diferit al pieței interne; totuși, constată cu îngrijorare faptul că rapoartele separate pentru fiecare dintre elementele diferite ale Bilanțului anual de guvernanță ar putea distrage atenția de la abordarea globală, deviind eforturile depuse de serviciile Comisiei mai degrabă în direcția raportării, decât a soluționării problemelor subliniate în Bilanțul anual de guvernanță;

| 5. | solicită Consiliului să își asume angajamentul de reducere în continuare a deficitului de transpunere, dar și să stabilească în același timp obiective de transpunere și de punere în aplicare mai realiste pe care statele membre să le respecte; |
| --- | --- |

5.

solicită Consiliului să își asume angajamentul de reducere în continuare a deficitului de transpunere, dar și să stabilească în același timp obiective de transpunere și de punere în aplicare mai realiste pe care statele membre să le respecte;

| 6. | invită statele membre să ia în serios directivele la elaborarea cărora au contribuit și să își îndeplinească cu adevărat obligațiile care le revin prin tratatele Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

invită statele membre să ia în serios directivele la elaborarea cărora au contribuit și să își îndeplinească cu adevărat obligațiile care le revin prin tratatele Uniunii Europene;

| 7. | salută faptul că s-au înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește reducerea numărului de directive care ar fi trebuit să fie de mult transpuse și solicită statelor membre să își continue eforturile pozitive în această privință; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că s-au înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește reducerea numărului de directive care ar fi trebuit să fie de mult transpuse și solicită statelor membre să își continue eforturile pozitive în această privință;

| 8. | invită Comisia și statele membre ca, în cadrul Comitetului consultativ pentru piața internă, să analizeze modalitatea în care poate fi optimizată colaborarea dintre Comisie și statele membre, modalitatea cea mai eficace de realizare a schimburilor de bune practici, dar și modalitatea în care să se pună în evidență mecanismele reușite aplicate de statele membre; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia și statele membre ca, în cadrul Comitetului consultativ pentru piața internă, să analizeze modalitatea în care poate fi optimizată colaborarea dintre Comisie și statele membre, modalitatea cea mai eficace de realizare a schimburilor de bune practici, dar și modalitatea în care să se pună în evidență mecanismele reușite aplicate de statele membre;

| 9. | invită Comisia să clasifice încălcările persistente din Tabloul de bord al pieței interne în funcție de încălcările care pot fi ușor rezolvate și cele care au ca rezultat un dezacord categoric între Comisie și statele membre; invită Comisia și statele membre să acționeze în scopul identificării cauzelor dezacordului și al eliminării acestuia; solicită Comisiei, în special în cazurile deosebit de controversate, să propună modificări ale legislației Uniunii Europene, dacă este cazul, pentru a soluționa problemele controversate de interpretare; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să clasifice încălcările persistente din Tabloul de bord al pieței interne în funcție de încălcările care pot fi ușor rezolvate și cele care au ca rezultat un dezacord categoric între Comisie și statele membre; invită Comisia și statele membre să acționeze în scopul identificării cauzelor dezacordului și al eliminării acestuia; solicită Comisiei, în special în cazurile deosebit de controversate, să propună modificări ale legislației Uniunii Europene, dacă este cazul, pentru a soluționa problemele controversate de interpretare;

| 10. | ia act de succesul Comisiei privind proiectul „EU Pilot”; cu toate acestea, avertizează că, deși acest lucru a avut probabil ca rezultat un număr mai mic de cazuri de încălcare, ar putea lăsa în sarcina Comisiei tratarea celor mai dificile cazuri în cadrul procedurilor oficiale de încălcare a dreptului UE, ceea ce poate fi, de asemenea, cauza unor cazuri de încălcare mai îndelungate; se teme că acest lucru va conduce la întârzieri mai mari în rezolvarea lacunelor de pe piața internă; |
| --- | --- |

10.

ia act de succesul Comisiei privind proiectul „EU Pilot”; cu toate acestea, avertizează că, deși acest lucru a avut probabil ca rezultat un număr mai mic de cazuri de încălcare, ar putea lăsa în sarcina Comisiei tratarea celor mai dificile cazuri în cadrul procedurilor oficiale de încălcare a dreptului UE, ceea ce poate fi, de asemenea, cauza unor cazuri de încălcare mai îndelungate; se teme că acest lucru va conduce la întârzieri mai mari în rezolvarea lacunelor de pe piața internă;

| 11. | ia act de faptul că aproximativ 50 % din procedurile restante în cazurile de încălcare a legislației privind piața internă vizează domeniile impozitării și mediului; solicită statelor membre să acorde o atenție deosebită îmbunătățirii transpunerii și punerii în aplicare a normelor UE în aceste două domenii, precum și respectării termenelor pentru acestea; |
| --- | --- |

11.

ia act de faptul că aproximativ 50 % din procedurile restante în cazurile de încălcare a legislației privind piața internă vizează domeniile impozitării și mediului; solicită statelor membre să acorde o atenție deosebită îmbunătățirii transpunerii și punerii în aplicare a normelor UE în aceste două domenii, precum și respectării termenelor pentru acestea;

| 12. | invită Comisia să se asigure că încălcările dreptului UE sunt urmate rapid de proceduri de încălcare; invită Comisia să stabilească o procedură accelerată privind încălcarea dreptului comunitar și să ia în considerare instituirea unui organism independent în cadrul Comisiei responsabil cu declanșarea procedurii judiciare în cazuri de încălcare a normelor pieței interne și urmărirea procedurilor de încălcare după obținerea acordului din partea Colegiului Comisarilor; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să se asigure că încălcările dreptului UE sunt urmate rapid de proceduri de încălcare; invită Comisia să stabilească o procedură accelerată privind încălcarea dreptului comunitar și să ia în considerare instituirea unui organism independent în cadrul Comisiei responsabil cu declanșarea procedurii judiciare în cazuri de încălcare a normelor pieței interne și urmărirea procedurilor de încălcare după obținerea acordului din partea Colegiului Comisarilor;

| 13. | solicită Comisiei să utilizeze într-o măsură mai mare SOLVIT ca prim punct de contact pentru reclamațiile referitoare la aplicarea necorespunzătoare a legislației UE în context transfrontalier; solicită Comisiei să se asigure că acelor cazuri care nu au putut fi soluționate de SOLVIT li se dă curs în mod adecvat; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei să utilizeze într-o măsură mai mare SOLVIT ca prim punct de contact pentru reclamațiile referitoare la aplicarea necorespunzătoare a legislației UE în context transfrontalier; solicită Comisiei să se asigure că acelor cazuri care nu au putut fi soluționate de SOLVIT li se dă curs în mod adecvat;

| 14. | solicită Comisiei să ofere sprijin statelor membre în transpunerea legislației UE prin elaborarea de noi instrumente, precum orientări privind transpunerea și un centru de asistență pentru transpunere; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei să ofere sprijin statelor membre în transpunerea legislației UE prin elaborarea de noi instrumente, precum orientări privind transpunerea și un centru de asistență pentru transpunere;

| 15. | ia act de faptul că durata medie a procedurilor privind încălcarea dreptului UE este prea lungă și invită Comisia să ia măsuri eficace pentru a reduce această durată; invită Comisia să prezinte Parlamentului un raport referitor la măsurile întreprinse în acest sens; |
| --- | --- |

15.

ia act de faptul că durata medie a procedurilor privind încălcarea dreptului UE este prea lungă și invită Comisia să ia măsuri eficace pentru a reduce această durată; invită Comisia să prezinte Parlamentului un raport referitor la măsurile întreprinse în acest sens;

| 16. | invită Comisia să exploreze noi modalități pentru a asigura punerea în aplicare integrală și la timp a hotărârilor și procedurilor Curții de către statele membre; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să exploreze noi modalități pentru a asigura punerea în aplicare integrală și la timp a hotărârilor și procedurilor Curții de către statele membre;

| 17. | invită Comisia să completeze Tabloul de bord al pieței interne cu noi criterii suplimentare, fără a afecta „lizibilitatea” acestuia, pentru a monitoriza punerea în aplicare corectă a legislației actuale; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să completeze Tabloul de bord al pieței interne cu noi criterii suplimentare, fără a afecta „lizibilitatea” acestuia, pentru a monitoriza punerea în aplicare corectă a legislației actuale;

| 18. | invită Comisia să prezinte, în Tabloul de bord al pieței interne, evoluția repartizării procedurilor privind încălcarea dreptului UE deschise în funcție de sector de la publicarea tabloului de bord anterior, precum și să propună o analiză a motivelor celor mai importante modificări din punct de vedere al numărului de proceduri deschise; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să prezinte, în Tabloul de bord al pieței interne, evoluția repartizării procedurilor privind încălcarea dreptului UE deschise în funcție de sector de la publicarea tabloului de bord anterior, precum și să propună o analiză a motivelor celor mai importante modificări din punct de vedere al numărului de proceduri deschise;

| 19. | invită statele membre să își reia eforturile pentru a îmbunătăți îndeplinirea obiectivelor; afirmă că prin completarea pieței interne cu o transpunere mai bună și mai promptă a legislației existente și a celei noi se combate eficient criza economică; |
| --- | --- |

19.

invită statele membre să își reia eforturile pentru a îmbunătăți îndeplinirea obiectivelor; afirmă că prin completarea pieței interne cu o transpunere mai bună și mai promptă a legislației existente și a celei noi se combate eficient criza economică;

| 20. | subliniază faptul că statele membre ar trebui să reducă în continuare întârzierile de transpunere pentru a se alinia la obiectivul de 1 %; observă că ar trebui acordate prioritate și o atenție deosebită directivelor al căror termen-limită de transpunere în legislația națională a expirat cu peste un an, îmbunătățind decisiv întârzierile de transpunere; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că statele membre ar trebui să reducă în continuare întârzierile de transpunere pentru a se alinia la obiectivul de 1 %; observă că ar trebui acordate prioritate și o atenție deosebită directivelor al căror termen-limită de transpunere în legislația națională a expirat cu peste un an, îmbunătățind decisiv întârzierile de transpunere;

| 21. | invită Comisia să prezinte Parlamentului un raport referitor la aplicarea articolului 260 alineatul (3) din Tratatul de la Lisabona privind posibilitatea aplicării în primă instanță de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene a unor amenzi imediate în situațiile în care se constată că statele membre nu și-au îndeplinit obligația de transpunere a legislației UE; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să prezinte Parlamentului un raport referitor la aplicarea articolului 260 alineatul (3) din Tratatul de la Lisabona privind posibilitatea aplicării în primă instanță de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene a unor amenzi imediate în situațiile în care se constată că statele membre nu și-au îndeplinit obligația de transpunere a legislației UE;

| 22. | invită Comisia să asigure evaluări ale constatărilor în urma petițiilor înaintate Parlamentului privind problemele pieței unice și să le includă în Bilanțul anual de guvernanță; subliniază faptul că trebuie acordată o atenție mai mare procesului de petiționare pentru a îmbunătăți procesul legislativ al UE și pentru a-l face mai accesibil cetățenilor; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să asigure evaluări ale constatărilor în urma petițiilor înaintate Parlamentului privind problemele pieței unice și să le includă în Bilanțul anual de guvernanță; subliniază faptul că trebuie acordată o atenție mai mare procesului de petiționare pentru a îmbunătăți procesul legislativ al UE și pentru a-l face mai accesibil cetățenilor;

| 23. | ia act de faptul că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona a oferit competențe sporite Parlamentului European pentru a alcătui și a revizui legislația UE; solicită includerea constatărilor din Tabloul de bord în cadrul dialogului structurat dintre Parlamentul European și parlamentele naționale; |
| --- | --- |

23.

ia act de faptul că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona a oferit competențe sporite Parlamentului European pentru a alcătui și a revizui legislația UE; solicită includerea constatărilor din Tabloul de bord în cadrul dialogului structurat dintre Parlamentul European și parlamentele naționale;

| 24. | invită Comisia să se asigure că tabelele de corespondență sunt publicate, să insiste ca statele membre să accepte oficial o reducere a obiectivelor numerice de limitare a deficitului de transpunere și de conformitate în cazul legislației naționale la 0,5 % pentru deficitul de transpunere și, respectiv, 0,5 % pentru deficitul de conformitate și să asigure aplicarea mai eficientă a procedurilor privind încălcarea prin intermediul unor obiective numerice în ceea ce privește etapele procedurii, deoarece, astfel cum a identificat Comisia în Actul privind piața unică, acestea sunt necesare pentru punerea în aplicare completă și cuprinzătoare a legislației privind piața unică; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să se asigure că tabelele de corespondență sunt publicate, să insiste ca statele membre să accepte oficial o reducere a obiectivelor numerice de limitare a deficitului de transpunere și de conformitate în cazul legislației naționale la 0,5 % pentru deficitul de transpunere și, respectiv, 0,5 % pentru deficitul de conformitate și să asigure aplicarea mai eficientă a procedurilor privind încălcarea prin intermediul unor obiective numerice în ceea ce privește etapele procedurii, deoarece, astfel cum a identificat Comisia în Actul privind piața unică, acestea sunt necesare pentru punerea în aplicare completă și cuprinzătoare a legislației privind piața unică;

| 25. | solicită statelor membre să furnizeze sistematic tabele de corespondență adecvate care să precizeze modul în care directivele privind piața internă sunt aplicate în reglementările naționale; |
| --- | --- |

25.

solicită statelor membre să furnizeze sistematic tabele de corespondență adecvate care să precizeze modul în care directivele privind piața internă sunt aplicate în reglementările naționale;

| 26. | solicită Comisiei să adopte măsuri pentru a îmbunătăți calitatea procesului de elaborare a legislației europene; salută eforturile depuse pentru o legiferare mai bună și mai inteligentă și încurajează toate cele trei instituții implicate în procesul legislativ să depună în permanență eforturi pentru a îmbunătăți calitatea legislației pe care o elaborează în comun; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să adopte măsuri pentru a îmbunătăți calitatea procesului de elaborare a legislației europene; salută eforturile depuse pentru o legiferare mai bună și mai inteligentă și încurajează toate cele trei instituții implicate în procesul legislativ să depună în permanență eforturi pentru a îmbunătăți calitatea legislației pe care o elaborează în comun;

Realizarea pieței interne pentru întreprinderi și cetățeni

| 27. | invită Comisia să găsească modalități de a spori coordonarea și de a îmbunătăți cooperarea practică între instrumentele existente, precum SOLVIT, serviciul „Europa ta – Consiliere”, Rețeaua întreprinderilor europene, centrele europene pentru consumatori, serviciul european pentru ocuparea forței de muncă, IMI, rețeaua de informații Europe Direct și ghișeele unice, pentru a evita suprapunerea eforturilor și a resurselor și, astfel, pentru a obține o gestionare mai eficientă; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să găsească modalități de a spori coordonarea și de a îmbunătăți cooperarea practică între instrumentele existente, precum SOLVIT, serviciul „Europa ta – Consiliere”, Rețeaua întreprinderilor europene, centrele europene pentru consumatori, serviciul european pentru ocuparea forței de muncă, IMI, rețeaua de informații Europe Direct și ghișeele unice, pentru a evita suprapunerea eforturilor și a resurselor și, astfel, pentru a obține o gestionare mai eficientă;

| 28. | solicită Comisiei să propună modalități pentru o mai bună integrare a instrumentelor de tipul SOLVIT în procesul privind petițiile din cadrul Parlamentului European; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să propună modalități pentru o mai bună integrare a instrumentelor de tipul SOLVIT în procesul privind petițiile din cadrul Parlamentului European;

| 29. | subliniază faptul că, în timp, rețeaua SOLVIT s-a dovedit a fi simplă, rapidă și rentabilă în soluționarea problemelor care afectează cetățenii și întreprinderile în legătură cu aplicarea necorespunzătoare a normelor privind piața unică; cu toate acestea, ia act de faptul că rețeaua SOLVIT este în continuare fragmentată în mare măsură și prea puțin utilizată; îndeamnă Comisia să concentreze mai multe eforturi în privința formării și educației persoanelor angajate în rețelele SOLVIT, precum și a schimbului de bune practici între acestea; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că, în timp, rețeaua SOLVIT s-a dovedit a fi simplă, rapidă și rentabilă în soluționarea problemelor care afectează cetățenii și întreprinderile în legătură cu aplicarea necorespunzătoare a normelor privind piața unică; cu toate acestea, ia act de faptul că rețeaua SOLVIT este în continuare fragmentată în mare măsură și prea puțin utilizată; îndeamnă Comisia să concentreze mai multe eforturi în privința formării și educației persoanelor angajate în rețelele SOLVIT, precum și a schimbului de bune practici între acestea;

| 30. | invită statele membre să se asigure că centrele SOLVIT sunt dotate în mod corespunzător cu personal și că există gradul necesar de coordonare și de comunicare cu toate nivelurile administrațiilor naționale, dar și cu diferitele servicii ale Comisiei, pentru a se asigura că deciziile sunt puse în aplicare; solicită Comisiei să modernizeze Recomandarea Comisiei din 2001 privind principiile utilizării „SOLVIT” – rețeaua de soluționare a problemelor legate de piața internă, în conformitate cu propunerile din documentul de lucru al serviciilor Comisiei, intitulat „Consolidarea soluționării eficiente a problemelor pe piața unică”; |
| --- | --- |

30.

invită statele membre să se asigure că centrele SOLVIT sunt dotate în mod corespunzător cu personal și că există gradul necesar de coordonare și de comunicare cu toate nivelurile administrațiilor naționale, dar și cu diferitele servicii ale Comisiei, pentru a se asigura că deciziile sunt puse în aplicare; solicită Comisiei să modernizeze Recomandarea Comisiei din 2001 privind principiile utilizării „SOLVIT” – rețeaua de soluționare a problemelor legate de piața internă, în conformitate cu propunerile din documentul de lucru al serviciilor Comisiei, intitulat „Consolidarea soluționării eficiente a problemelor pe piața unică”;

| 31. | constată că procedurile greoaie din domeniul securității sociale reprezintă una dintre preocupările principale ale cetățenilor, descurajând mobilitatea lucrătorilor în Europa; solicită alocarea mai multor resurse SOLVIT pentru a se ocupa de cazurile de securitate socială; |
| --- | --- |

31.

constată că procedurile greoaie din domeniul securității sociale reprezintă una dintre preocupările principale ale cetățenilor, descurajând mobilitatea lucrătorilor în Europa; solicită alocarea mai multor resurse SOLVIT pentru a se ocupa de cazurile de securitate socială;

| 32. | subliniază importanța implicării partenerilor asociați în cadrul SOLVIT, în special în ceea ce privește diminuarea sarcinii centrelor SOLVIT; subliniază faptul că, în trecut, cooperarea cu partenerii asociați s-a dovedit eficientă, inter alia, ca urmare a contactului lor direct cu cetățenii și întreprinderile; prin urmare, solicită Comisiei să se asigure că accesul partenerilor asociați la SOLVIT este menținut pe deplin; |
| --- | --- |

32.

subliniază importanța implicării partenerilor asociați în cadrul SOLVIT, în special în ceea ce privește diminuarea sarcinii centrelor SOLVIT; subliniază faptul că, în trecut, cooperarea cu partenerii asociați s-a dovedit eficientă, inter alia, ca urmare a contactului lor direct cu cetățenii și întreprinderile; prin urmare, solicită Comisiei să se asigure că accesul partenerilor asociați la SOLVIT este menținut pe deplin;

| 33. | invită Comisia să își continue eforturile pentru a oferi cetățenilor și întreprinderilor un pachet virtual integrat de informații și servicii de asistență, în special prin dezvoltarea continuă a portalului „Europa ta”, ca platformă online unică pentru toate informațiile și asistență; cu toate acestea, observă importanța contactului uman direct și, în această privință, sugerează completarea acestor eforturi cu un punct unic direct de contact pentru cetățeni și consumatori prin intermediul reprezentanțelor Comisiei din fiecare stat membru; consideră că introducerea ofițerilor de legătură de la SOLVIT, serviciul „Europa ta – Consiliere”, Rețeaua întreprinderilor europene, centrele europene pentru consumatori și serviciul european pentru ocuparea forței de muncă în cadrul reprezentanțelor ar îndeplini acest obiectiv și ar conduce la o mai bună coordonare și coeziune; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să își continue eforturile pentru a oferi cetățenilor și întreprinderilor un pachet virtual integrat de informații și servicii de asistență, în special prin dezvoltarea continuă a portalului „Europa ta”, ca platformă online unică pentru toate informațiile și asistență; cu toate acestea, observă importanța contactului uman direct și, în această privință, sugerează completarea acestor eforturi cu un punct unic direct de contact pentru cetățeni și consumatori prin intermediul reprezentanțelor Comisiei din fiecare stat membru; consideră că introducerea ofițerilor de legătură de la SOLVIT, serviciul „Europa ta – Consiliere”, Rețeaua întreprinderilor europene, centrele europene pentru consumatori și serviciul european pentru ocuparea forței de muncă în cadrul reprezentanțelor ar îndeplini acest obiectiv și ar conduce la o mai bună coordonare și coeziune;

| 34. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri de promovare a portalului „Europa ta” din cadrul administrațiilor naționale și să dezvolte colaborarea dintre portalul Europa ta și site-urile de internet ale administrațiilor naționale; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia și statele membre să ia măsuri de promovare a portalului „Europa ta” din cadrul administrațiilor naționale și să dezvolte colaborarea dintre portalul Europa ta și site-urile de internet ale administrațiilor naționale;

| 35. | invită Comisia să încurajeze statele membre să consolideze în continuare punctele unice de contact și să ofere cetățenilor informații în mod clar și util, asigurând și valorificând totodată sinergii în domeniul informării la nivel european, precum „Europa ta – Consiliere”. |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să încurajeze statele membre să consolideze în continuare punctele unice de contact și să ofere cetățenilor informații în mod clar și util, asigurând și valorificând totodată sinergii în domeniul informării la nivel european, precum „Europa ta – Consiliere”.

| 36. | invită Comisia să prezinte un raport privind fezabilitatea punerii la dispoziție a personalului Comisiei pentru punctul unic direct de contact din fiecare stat membru; consideră că aceasta ar putea reprezenta o soluție pentru problemele de personal identificate de SOLVIT în diferite administrații publice naționale; invită Comisia să ia în considerare posibilitatea de a oferi SOLVIT un temei juridic specific; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să prezinte un raport privind fezabilitatea punerii la dispoziție a personalului Comisiei pentru punctul unic direct de contact din fiecare stat membru; consideră că aceasta ar putea reprezenta o soluție pentru problemele de personal identificate de SOLVIT în diferite administrații publice naționale; invită Comisia să ia în considerare posibilitatea de a oferi SOLVIT un temei juridic specific;

| 37. | solicită Comisiei să asigure stabilirea unor ghișee unice online prin intermediul portalurilor de guvernare electronică în toate statele membre, în limba oficială a țării-gazdă și în limba engleză; observă că ghișeele unice sunt esențiale pentru punerea în aplicare a Directivei privind serviciile; regretă faptul că numai o treime dintre portalurile de guvernare electronică disponibile online asigură acces la procedurile electronice online; solicită statelor membre să asigure informații accesibile utilizatorilor, în mai multe limbi ale UE, referitoare la normele și procedurile administrative online privind furnizarea de servicii pentru a facilita activitatea comercială transfrontalieră în Europa; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei să asigure stabilirea unor ghișee unice online prin intermediul portalurilor de guvernare electronică în toate statele membre, în limba oficială a țării-gazdă și în limba engleză; observă că ghișeele unice sunt esențiale pentru punerea în aplicare a Directivei privind serviciile; regretă faptul că numai o treime dintre portalurile de guvernare electronică disponibile online asigură acces la procedurile electronice online; solicită statelor membre să asigure informații accesibile utilizatorilor, în mai multe limbi ale UE, referitoare la normele și procedurile administrative online privind furnizarea de servicii pentru a facilita activitatea comercială transfrontalieră în Europa;

| 38. | invită SOLVIT, serviciul „Europa ta – Consiliere”, Rețeaua întreprinderilor europene, centrele europene pentru consumatori și serviciul european pentru ocuparea forței de muncă să ia act de preocupările principale ale cetățenilor și întreprinderilor formulate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei, intitulat „Piața unică în ochii oamenilor: un instantaneu al principalelor 20 de preocupări ale cetățenilor și întreprinderilor” și să stabilească priorități în mod corespunzător cu privire la activitatea lor; |
| --- | --- |

38.

invită SOLVIT, serviciul „Europa ta – Consiliere”, Rețeaua întreprinderilor europene, centrele europene pentru consumatori și serviciul european pentru ocuparea forței de muncă să ia act de preocupările principale ale cetățenilor și întreprinderilor formulate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei, intitulat „Piața unică în ochii oamenilor: un instantaneu al principalelor 20 de preocupări ale cetățenilor și întreprinderilor” și să stabilească priorități în mod corespunzător cu privire la activitatea lor;

| 39. | solicită Comisiei să ia în considerare includerea rezultatelor sondajelor Eurobarometru în cadrul Bilanțului anual de guvernanță, ca parte a evaluării acestuia în vederea asigurării mai multor informații pentru procesul decizional; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei să ia în considerare includerea rezultatelor sondajelor Eurobarometru în cadrul Bilanțului anual de guvernanță, ca parte a evaluării acestuia în vederea asigurării mai multor informații pentru procesul decizional;

| 40. | ia act de publicațiile recente ale Comisiei referitoare la „Douăzeci de preocupări principale ale cetățenilor și întreprinderilor europene față de funcționarea pieței unice”, care au la bază rezoluția sa din 20 mai 2010; subliniază lacunele informative, legislative și de punere în aplicare care persistă pe piața unică, precum și faptul că întreprinderile și consumatorii nu dețin cunoștințe cu privire la drepturile și obligațiile lor, ceea ce îi împiedică să beneficieze de piața unică; își asumă angajamentul de a consolida comunicarea cu cetățenii cu privire la drepturile care le revin în temeiul pieței unice și solicită Comisiei să facă același lucru; |
| --- | --- |

40.

ia act de publicațiile recente ale Comisiei referitoare la „Douăzeci de preocupări principale ale cetățenilor și întreprinderilor europene față de funcționarea pieței unice”, care au la bază rezoluția sa din 20 mai 2010; subliniază lacunele informative, legislative și de punere în aplicare care persistă pe piața unică, precum și faptul că întreprinderile și consumatorii nu dețin cunoștințe cu privire la drepturile și obligațiile lor, ceea ce îi împiedică să beneficieze de piața unică; își asumă angajamentul de a consolida comunicarea cu cetățenii cu privire la drepturile care le revin în temeiul pieței unice și solicită Comisiei să facă același lucru;

| 41. | invită Comisia să raporteze cu privire la principalele obstacole de pe piața internă, în special pentru cetățenii și consumatorii cu dizabilități și să se asigure că sunt depuse eforturi speciale pentru a elimina aceste obstacole; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia să raporteze cu privire la principalele obstacole de pe piața internă, în special pentru cetățenii și consumatorii cu dizabilități și să se asigure că sunt depuse eforturi speciale pentru a elimina aceste obstacole;

| 42. | recomandă o mai bună coordonare între SOLVIT și EU Pilot pentru a realiza o îmbunătățire a coordonării și a schimbului de bune practici; |
| --- | --- |

42.

recomandă o mai bună coordonare între SOLVIT și EU Pilot pentru a realiza o îmbunătățire a coordonării și a schimbului de bune practici;

| 43. | ia act de succesul primului Forum al pieței unice ca o oportunitate pentru a verifica progresul înregistrat de piața unică și a contribui la familiarizarea întreprinderilor și cetățenilor cu drepturile, beneficiile și obligațiile acestora în cadrul pieței unice; salută acest eveniment ca pe o oportunitate de a evidenția în continuare obstacolele existente în calea bunei funcționări a pieței unice; reiterează importanța ca statele membre și Comisia să ia măsuri pentru a elimina aceste obstacole și a evidenția preocupările cetățenilor și ale întreprinderilor; invită Comisia și statele membre să profite de acest moment favorabil și să continue să implice și să împuternicească părțile interesate prin organizarea de forumuri periodice ale pieței unice, completându-le cu vizite frecvente de evaluare și promovare a pieței unice în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

43.

ia act de succesul primului Forum al pieței unice ca o oportunitate pentru a verifica progresul înregistrat de piața unică și a contribui la familiarizarea întreprinderilor și cetățenilor cu drepturile, beneficiile și obligațiile acestora în cadrul pieței unice; salută acest eveniment ca pe o oportunitate de a evidenția în continuare obstacolele existente în calea bunei funcționări a pieței unice; reiterează importanța ca statele membre și Comisia să ia măsuri pentru a elimina aceste obstacole și a evidenția preocupările cetățenilor și ale întreprinderilor; invită Comisia și statele membre să profite de acest moment favorabil și să continue să implice și să împuternicească părțile interesate prin organizarea de forumuri periodice ale pieței unice, completându-le cu vizite frecvente de evaluare și promovare a pieței unice în fiecare stat membru.

*

* *

| 44. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

44.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 176, 7.7.2009, p. 17.

(2)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 84.

(3)  JO C 349 E, 22.12.2010, p. 25..

(4)  JO C 349 E, 22.12.2010, p. 10.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0543.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/25

---

Marți, 22 mai 2012Femeile din Turcia în anul 2020

P7_TA(2012)0212

Rezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la femeile din Turcia în anul 2020 (2011/2066(INI))

2013/C 264 E/05

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) și protocolul opțional la aceasta, care fac parte integrantă din dreptul internațional și la care Turcia este parte semnatară din 1985 și, respectiv, 2002, și având în vedere articolul 90 din Constituția Turciei, care afirmă că dreptul internațional are prioritate față de legislația națională turcă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) și protocolul opțional la aceasta, care fac parte integrantă din dreptul internațional și la care Turcia este parte semnatară din 1985 și, respectiv, 2002, și având în vedere articolul 90 din Constituția Turciei, care afirmă că dreptul internațional are prioritate față de legislația națională turcă,

| — | având în vedere convențiile Consiliului Europei, cum ar fi Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și Convenția privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, Turcia fiind prima țară care le-a ratificat; |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile Consiliului Europei, cum ar fi Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și Convenția privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, Turcia fiind prima țară care le-a ratificat;

| — | având în vedere Documentul 11372 și Recomandarea 1817 (2007) ale Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, ambele intitulate „Parlamente unite pentru combaterea violenței domestice împotriva femeilor - evaluare intermediară a campaniei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul 11372 și Recomandarea 1817 (2007) ale Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, ambele intitulate „Parlamente unite pentru combaterea violenței domestice împotriva femeilor - evaluare intermediară a campaniei”,

| — | având în vedere acquis-ul comunitar în domeniul drepturilor femeii și egalității de gen; |
| --- | --- |

—

având în vedere acquis-ul comunitar în domeniul drepturilor femeii și egalității de gen;

| — | având în vedere decizia Consiliului European din 17 decembrie 2004 privind deschiderea negocierilor de aderare a Turciei la Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului European din 17 decembrie 2004 privind deschiderea negocierilor de aderare a Turciei la Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Raportul din 2010 realizat de Comisie cu privire la progresele înregistrate de Turcia (SEC(2010)1327) și Raportul din 2011 realizat de Comisie cu privire la progresele înregistrate de Turcia (SEC(2011)1201), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2010 realizat de Comisie cu privire la progresele înregistrate de Turcia (SEC(2010)1327) și Raportul din 2011 realizat de Comisie cu privire la progresele înregistrate de Turcia (SEC(2011)1201),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei privind strategia de extindere și principalele provocări în perioada 2010-2011 (COM(2010)0660), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei privind strategia de extindere și principalele provocări în perioada 2010-2011 (COM(2010)0660),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 6 iulie 2005 (1) și din 13 februarie 2007 (2) privind rolul femeilor în viața socială, economică și politică din Turcia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 6 iulie 2005 (1) și din 13 februarie 2007 (2) privind rolul femeilor în viața socială, economică și politică din Turcia,

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2011 referitoare la Raportul din 2010 de evaluare a progreselor Turciei (3) și Rezoluția sa din 29 martie 2012 referitoare la Raportul din 2011 de evaluare a progreselor Turciei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2011 referitoare la Raportul din 2010 de evaluare a progreselor Turciei (3) și Rezoluția sa din 29 martie 2012 referitoare la Raportul din 2011 de evaluare a progreselor Turciei (4),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0138/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0138/2012),

| A. | întrucât Turcia, în calitate de țară candidată, este obligată să se conformeze acquis-ului comunitar și s-a angajat să respecte drepturile omului, inclusiv drepturile femeilor și egalitatea de gen; întrucât Turcia este invitată să desfășoare și să monitorizeze în continuare implementarea reformei legislative, precum și să organizeze activități de sensibilizare în vederea combaterii violenței împotriva femeilor, inclusiv a violenței domestice; |
| --- | --- |

A.

întrucât Turcia, în calitate de țară candidată, este obligată să se conformeze acquis-ului comunitar și s-a angajat să respecte drepturile omului, inclusiv drepturile femeilor și egalitatea de gen; întrucât Turcia este invitată să desfășoare și să monitorizeze în continuare implementarea reformei legislative, precum și să organizeze activități de sensibilizare în vederea combaterii violenței împotriva femeilor, inclusiv a violenței domestice;

| B. | întrucât politicile privind egalitatea de gen dețin un potențial considerabil din perspectiva îndeplinirii obiectivelor strategiei Europa 2020, contribuind la creșterea economică și la ocuparea integrală a forței de muncă; |
| --- | --- |

B.

întrucât politicile privind egalitatea de gen dețin un potențial considerabil din perspectiva îndeplinirii obiectivelor strategiei Europa 2020, contribuind la creșterea economică și la ocuparea integrală a forței de muncă;

| C. | întrucât Turcia înregistrează progrese limitate în îmbunătățirea și implementarea cadrului legislativ pentru a asigura participarea egală a femeilor la viața socială, economică și politică; |
| --- | --- |

C.

întrucât Turcia înregistrează progrese limitate în îmbunătățirea și implementarea cadrului legislativ pentru a asigura participarea egală a femeilor la viața socială, economică și politică;

| D. | întrucât Comisia a subliniat, în rapoartele sale de monitorizare pentru anul 2010 și anul 2011 privind Turcia, sunt necesare în continuare eforturi susținute, pentru a transforma actualul cadru legislativ în realitate politică, socială și economică; întrucât Comisia a declarat că egalitatea de gen, combaterea violenței împotriva femeilor, inclusiv a crimelor de onoare, precum și combaterea căsătoriilor forțate și timpurii rămân provocări majore pentru Turcia; întrucât egalitatea de gen, drepturile femeilor și integrarea perspectivei de gen în toate reformele legislative trebui susținute în noua Constituție a Turciei, care urmează a fi redactată; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia a subliniat, în rapoartele sale de monitorizare pentru anul 2010 și anul 2011 privind Turcia, sunt necesare în continuare eforturi susținute, pentru a transforma actualul cadru legislativ în realitate politică, socială și economică; întrucât Comisia a declarat că egalitatea de gen, combaterea violenței împotriva femeilor, inclusiv a crimelor de onoare, precum și combaterea căsătoriilor forțate și timpurii rămân provocări majore pentru Turcia; întrucât egalitatea de gen, drepturile femeilor și integrarea perspectivei de gen în toate reformele legislative trebui susținute în noua Constituție a Turciei, care urmează a fi redactată;

| E. | întrucât este nevoie de o acțiune coordonată și concertată în special în domenii precum violența împotriva femeilor, educația, munca și reprezentarea la nivel național și local, |
| --- | --- |

E.

întrucât este nevoie de o acțiune coordonată și concertată în special în domenii precum violența împotriva femeilor, educația, munca și reprezentarea la nivel național și local,

Legislația, coordonarea și societatea civilă

| 1. | solicită guvernului Turciei să respecte și să consolideze principiile privind egalitatea și drepturile femeii în adoptarea și modificarea cadrului legislativ, inclusiv în procesul planificat de realizare a unei noi constituții; |
| --- | --- |

1.

solicită guvernului Turciei să respecte și să consolideze principiile privind egalitatea și drepturile femeii în adoptarea și modificarea cadrului legislativ, inclusiv în procesul planificat de realizare a unei noi constituții;

| 2. | subliniază că subdezvoltarea economică și socială din zonele rurale și urbane defavorizate din Turcia, precum și problemele generate de imigrație, sărăcie și structurile sociale predominant patriarhale agravează problemele femeilor și subminează poziția acestora; solicită acordarea unei atenții mai mari necesității de a lua în considerare disparitățile regionale atunci când sunt tratate drepturile femeilor, precum și formulării de politici, recunoscând totodată că femeile de origine kurdă se confruntă în continuare cu probleme și inegalități și mai mari; solicită guvernului turc să se angajeze în toate reformele necesare și să coopereze cu consiliile locale pentru a se asigura drepturi egale pentru toate femeile, inclusiv pentru cele de origine kurdă; |
| --- | --- |

2.

subliniază că subdezvoltarea economică și socială din zonele rurale și urbane defavorizate din Turcia, precum și problemele generate de imigrație, sărăcie și structurile sociale predominant patriarhale agravează problemele femeilor și subminează poziția acestora; solicită acordarea unei atenții mai mari necesității de a lua în considerare disparitățile regionale atunci când sunt tratate drepturile femeilor, precum și formulării de politici, recunoscând totodată că femeile de origine kurdă se confruntă în continuare cu probleme și inegalități și mai mari; solicită guvernului turc să se angajeze în toate reformele necesare și să coopereze cu consiliile locale pentru a se asigura drepturi egale pentru toate femeile, inclusiv pentru cele de origine kurdă;

| 3. | salută numirea unui nou ministru al familiei și politicilor sociale, precum și crearea Comisiei pentru egalitatea de șanse a femeilor și bărbaților în cadrul Parlamentului Turciei, care depune cu succes eforturi, pe marginea unor chestiuni importante, cum ar fi violența împotriva femeilor și căsătoriile între copii, pentru a efectua investigații, pentru a întocmi rapoarte și pentru a organiza consultări cu o serie de organizații, inclusiv cu ONG-uri; |
| --- | --- |

3.

salută numirea unui nou ministru al familiei și politicilor sociale, precum și crearea Comisiei pentru egalitatea de șanse a femeilor și bărbaților în cadrul Parlamentului Turciei, care depune cu succes eforturi, pe marginea unor chestiuni importante, cum ar fi violența împotriva femeilor și căsătoriile între copii, pentru a efectua investigații, pentru a întocmi rapoarte și pentru a organiza consultări cu o serie de organizații, inclusiv cu ONG-uri;

| 4. | subliniază importanța unei coordonări eficiente în asigurarea integrării perspectivei de gen; salută, prin urmare, eforturile guvernului turc de a consolida cooperarea privind integrarea principiului egalității de gen între autoritățile statului; încurajează guvernul turc să adopte și alte strategii, cu participarea activă și nediscriminatorie a societății civile, menite să garanteze și să monitorizeze efectiv implementarea unei egalități depline, inclusiv eliminarea diferențelor de gen în salarizare, precum și să valorifice practic rezultatele acestei cooperări. |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța unei coordonări eficiente în asigurarea integrării perspectivei de gen; salută, prin urmare, eforturile guvernului turc de a consolida cooperarea privind integrarea principiului egalității de gen între autoritățile statului; încurajează guvernul turc să adopte și alte strategii, cu participarea activă și nediscriminatorie a societății civile, menite să garanteze și să monitorizeze efectiv implementarea unei egalități depline, inclusiv eliminarea diferențelor de gen în salarizare, precum și să valorifice practic rezultatele acestei cooperări.

| 5. | subliniază nevoia transpunerii în practică la nivelul întregii țări a actualei legislații care ia în considerare dimensiunea de gen, prin alocarea unor resurse financiare și umane suficiente, asigurarea coerenței și dezvoltarea unor mecanisme de monitorizare bazate pe obiective clare, măsurabile; |
| --- | --- |

5.

subliniază nevoia transpunerii în practică la nivelul întregii țări a actualei legislații care ia în considerare dimensiunea de gen, prin alocarea unor resurse financiare și umane suficiente, asigurarea coerenței și dezvoltarea unor mecanisme de monitorizare bazate pe obiective clare, măsurabile;

| 6. | solicită guvernului Turciei să recunoască importanța participării societății civile la dezvoltarea și implementarea politicilor de gen și să asigure implicarea ONG-urilor la nivel central și local pentru a se putea elabora cele mai favorabile politici pentru femei; |
| --- | --- |

6.

solicită guvernului Turciei să recunoască importanța participării societății civile la dezvoltarea și implementarea politicilor de gen și să asigure implicarea ONG-urilor la nivel central și local pentru a se putea elabora cele mai favorabile politici pentru femei;

| 7. | salută progresele realizate de Turcia în ceea ce privește înregistrarea fiecărui copil la naștere, rata acestor înregistrări situându-se în prezent la 93 %; subliniază nevoia colectării consecvente și sistematice a statisticilor specifice de gen pentru a monitoriza progresul înregistrat cu privire la implementarea legislației sau lacunele din legislația națională; |
| --- | --- |

7.

salută progresele realizate de Turcia în ceea ce privește înregistrarea fiecărui copil la naștere, rata acestor înregistrări situându-se în prezent la 93 %; subliniază nevoia colectării consecvente și sistematice a statisticilor specifice de gen pentru a monitoriza progresul înregistrat cu privire la implementarea legislației sau lacunele din legislația națională;

| 8. | ar dori să cunoască progresele înregistrate de guvernul turc în ceea ce privește recunoașterea drepturilor lesbienelor, homosexualilor, bisexualilor și persoanelor transgender în viața publică; |
| --- | --- |

8.

ar dori să cunoască progresele înregistrate de guvernul turc în ceea ce privește recunoașterea drepturilor lesbienelor, homosexualilor, bisexualilor și persoanelor transgender în viața publică;

Violența împotriva femeilor

| 9. | subliniază că, conform datelor oficiale publicate de Institutul de statistică al Turciei, 39 % din femeile turce au suferit violențe fizice în decursul vieții; este profund îngrijorat de regularitatea și de gravitatea violențelor împotriva femeilor, inclusiv de crimele de onoare, de căsătoriile timpurii și forțate, precum și de ineficacitatea căilor de atac existente și de indulgența autorităților turce în ceea ce privește pedepsirea celor care comit infracțiuni au la bază motive legate de gen; |
| --- | --- |

9.

subliniază că, conform datelor oficiale publicate de Institutul de statistică al Turciei, 39 % din femeile turce au suferit violențe fizice în decursul vieții; este profund îngrijorat de regularitatea și de gravitatea violențelor împotriva femeilor, inclusiv de crimele de onoare, de căsătoriile timpurii și forțate, precum și de ineficacitatea căilor de atac existente și de indulgența autorităților turce în ceea ce privește pedepsirea celor care comit infracțiuni au la bază motive legate de gen;

| 10. | solicită guvernul turc să acționeze mai eficient pentru combaterea crimelor de onoare, prin măsuri legislative, juridice și financiare adecvate pentru a preveni și a pedepsi autorii acestor crime, precum și membrii familiilor care aprobă tacit violența împotriva femeilor, în special în cazul crimelor de onoare, și pentru a oferi ajutor victimelor; întreabă guvernul turc dacă numărul victimelor a înregistrat vreo scădere după modificarea Codului penal al Turciei, care clasifică crimele de onoare drept circumstanță agravantă în cazul uciderilor; întreabă, de asemenea, guvernul turc de câte ori judecătorii au pronunțat hotărâri cu privire la crimele de onoare și care au fost pedepsele; |
| --- | --- |

10.

solicită guvernul turc să acționeze mai eficient pentru combaterea crimelor de onoare, prin măsuri legislative, juridice și financiare adecvate pentru a preveni și a pedepsi autorii acestor crime, precum și membrii familiilor care aprobă tacit violența împotriva femeilor, în special în cazul crimelor de onoare, și pentru a oferi ajutor victimelor; întreabă guvernul turc dacă numărul victimelor a înregistrat vreo scădere după modificarea Codului penal al Turciei, care clasifică crimele de onoare drept circumstanță agravantă în cazul uciderilor; întreabă, de asemenea, guvernul turc de câte ori judecătorii au pronunțat hotărâri cu privire la crimele de onoare și care au fost pedepsele;

| 11. | solicită, de asemenea, guvernului turc să realizeze un studiu privind creșterea bruscă a sinuciderilor în rândul femeilor din estul Turciei și să investigheze cu mare atenție fenomenul „sinuciderilor de onoare”, în scopul de a oferi ajutor și sprijin femeilor care sunt sub presiunea familiilor și a celor din jurul lor, în scopul prevenirii situațiilor în care familiile, în loc să comită crime de onoare, fac presiune asupra femeilor să se sinucidă; |
| --- | --- |

11.

solicită, de asemenea, guvernului turc să realizeze un studiu privind creșterea bruscă a sinuciderilor în rândul femeilor din estul Turciei și să investigheze cu mare atenție fenomenul „sinuciderilor de onoare”, în scopul de a oferi ajutor și sprijin femeilor care sunt sub presiunea familiilor și a celor din jurul lor, în scopul prevenirii situațiilor în care familiile, în loc să comită crime de onoare, fac presiune asupra femeilor să se sinucidă;

| 12. | consideră că orice formă de violență împotriva femeilor este inacceptabilă; solicită guvernului Turciei să adopte și să pună în aplicare o politică de toleranță zero față de violența împotriva femeilor prin adoptarea, monitorizarea și implementarea legislației adecvate privind protecția victimelor, pedepsirea infractorilor și prevenirea violenței; |
| --- | --- |

12.

consideră că orice formă de violență împotriva femeilor este inacceptabilă; solicită guvernului Turciei să adopte și să pună în aplicare o politică de toleranță zero față de violența împotriva femeilor prin adoptarea, monitorizarea și implementarea legislației adecvate privind protecția victimelor, pedepsirea infractorilor și prevenirea violenței;

| 13. | salută înlocuirea, cu începere de la 8 martie 2012, a Legii nr. 4320 privind protejarea familiei cu Legea nr. 6284 privind protejarea familiei și prevenirea violenței împotriva femeilor; subliniază importanța asigurării unui domeniu larg de aplicare, indiferent de natura relațiilor dintre victimă și făptuitor și indiferent de identitatea de gen, a unor căi de atac și mecanisme de protecție eficace, precum și a implementării stricte și imediate a cadrului legislativ, fără concesii, pentru a eradica violența împotriva femeilor, cu pedepse disuasive și severe pentru cei care comit acte de violență împotriva femeilor subliniază necesitatea elaborării dispozițiilor necesare pentru îndepărtarea partenerilor sau a soților violenți și garantând accesul efectiv al victimelor la instanțe și la măsuri de protecție; |
| --- | --- |

13.

salută înlocuirea, cu începere de la 8 martie 2012, a Legii nr. 4320 privind protejarea familiei cu Legea nr. 6284 privind protejarea familiei și prevenirea violenței împotriva femeilor; subliniază importanța asigurării unui domeniu larg de aplicare, indiferent de natura relațiilor dintre victimă și făptuitor și indiferent de identitatea de gen, a unor căi de atac și mecanisme de protecție eficace, precum și a implementării stricte și imediate a cadrului legislativ, fără concesii, pentru a eradica violența împotriva femeilor, cu pedepse disuasive și severe pentru cei care comit acte de violență împotriva femeilor subliniază necesitatea elaborării dispozițiilor necesare pentru îndepărtarea partenerilor sau a soților violenți și garantând accesul efectiv al victimelor la instanțe și la măsuri de protecție;

| 14. | solicită ca guvernul turc să elaboreze un sistem de monitorizare cu criterii de referință și termene-limită de punere în aplicare a Planului național de acțiune în vederea combaterii violenței împotriva femeilor, și să își asume un angajament solid privind asigurarea alocării de fonduri suficiente pentru acest plan; |
| --- | --- |

14.

solicită ca guvernul turc să elaboreze un sistem de monitorizare cu criterii de referință și termene-limită de punere în aplicare a Planului național de acțiune în vederea combaterii violenței împotriva femeilor, și să își asume un angajament solid privind asigurarea alocării de fonduri suficiente pentru acest plan;

| 15. | susține organizarea de cursuri de pregătire avansată în scopul prevenirii violenței domestice pentru ofițerii de poliție, personalul medical, judecători, procurori, personalul din instituțiile religioase și alte persoane aflate în funcții oficiale; în completarea acestor eforturi, reiterează necesitatea unui mecanism de identificare și investigare a celor care nu oferă protecție și ajutor victimelor, precum și necesitatea alocării unor resurse bugetare suficiente pentru măsurile de protecție; |
| --- | --- |

15.

susține organizarea de cursuri de pregătire avansată în scopul prevenirii violenței domestice pentru ofițerii de poliție, personalul medical, judecători, procurori, personalul din instituțiile religioase și alte persoane aflate în funcții oficiale; în completarea acestor eforturi, reiterează necesitatea unui mecanism de identificare și investigare a celor care nu oferă protecție și ajutor victimelor, precum și necesitatea alocării unor resurse bugetare suficiente pentru măsurile de protecție;

| 16. | salută înființarea unui birou specializat în violența domestică în cadrul biroului procurorului general la Ankara; subliniază că acest birou a realizat un pas important în combaterea violenței împotriva femeilor, în protejarea victimelor și în pedepsirea autorilor infracțiunilor prin prevederi precum: asigurarea că întregul proces judiciar în caz de violență împotriva femeilor este condus de procurori care sunt experți în violența domestică, autorizarea acestui birou specializat să emită ordine directe și imediate poliței în vederea arestării autorului infracțiunii, inclusiv punerea imediată în aplicare a ordinelor de protecție și a transferului într-un adăpost; pentru a extinde acest nivel de protecție la întreaga țară, invită guvernul turc să înființeze în toate provinciile țării birouri ale procurorilor publici specializate în violența domestică; |
| --- | --- |

16.

salută înființarea unui birou specializat în violența domestică în cadrul biroului procurorului general la Ankara; subliniază că acest birou a realizat un pas important în combaterea violenței împotriva femeilor, în protejarea victimelor și în pedepsirea autorilor infracțiunilor prin prevederi precum: asigurarea că întregul proces judiciar în caz de violență împotriva femeilor este condus de procurori care sunt experți în violența domestică, autorizarea acestui birou specializat să emită ordine directe și imediate poliței în vederea arestării autorului infracțiunii, inclusiv punerea imediată în aplicare a ordinelor de protecție și a transferului într-un adăpost; pentru a extinde acest nivel de protecție la întreaga țară, invită guvernul turc să înființeze în toate provinciile țării birouri ale procurorilor publici specializate în violența domestică;

| 17. | solicită guvernului turc să garanteze accesul efectiv al victimelor la informațiile juridice adecvate, la asistență juridică și la proceduri juridice corespunzătoare prin intermediul cărora să poată obține dreptate, astfel încât acestea să își organizeze apărarea drepturilor fără amenințarea unor noi acte de violență; |
| --- | --- |

17.

solicită guvernului turc să garanteze accesul efectiv al victimelor la informațiile juridice adecvate, la asistență juridică și la proceduri juridice corespunzătoare prin intermediul cărora să poată obține dreptate, astfel încât acestea să își organizeze apărarea drepturilor fără amenințarea unor noi acte de violență;

| 18. | susține faptul că mecanismele de protecție ar trebui să fie accesibile în același grad și femeilor imigrante, care se confruntă cu probleme suplimentare (cum ar fi bariere lingvistice, izolarea în interiorul familiilor etc.); |
| --- | --- |

18.

susține faptul că mecanismele de protecție ar trebui să fie accesibile în același grad și femeilor imigrante, care se confruntă cu probleme suplimentare (cum ar fi bariere lingvistice, izolarea în interiorul familiilor etc.);

| 19. | salută inițiativele guvernului Turciei în ceea ce privește reorganizarea sistemului adăposturi în consultare cu toate părțile interesate; constată că, conform Direcției Generale pentru Statutul Femeilor, numărul oficial de adăposturi pentru femeile care au fost victime ale violenței este de 81, număr care continuă să fie foarte mic și insuficient pentru o populație de aproximativ 70 de milioane de persoane; solicită guvernului turc să înființeze suficiente adăposturi distribuite proporțional în toată țara, în conformitate cu prevederile Convenției Consiliului Europei din 11 mai 2011 privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, îndeplinindu-și astfel, obiectivul pe care și l-a stabilit prin legea privind municipalitățile, și să construiască un adăpost în fiecare municipalitate cu minimum 50 000 de locuitori; constată faptul că adăposturile trebuie repartizate în mod egal în întreaga țară, menținându-se un echilibru adecvat între zonele urbane și cele rurale; subliniază importanța introducerii de mecanisme pentru creșterea securității, a capacității și a supravegherii adăposturilor existente, a impunerii de sancțiuni în caz de nerespectare a prevederilor, a angajării de personal în serviciilor sociale bine pregătit și bine plătit, a asigurării, prin cursuri de formare profesională și alte servicii, faptului că femeile din adăposturi dobândesc aptitudini adecvate pentru a-și clădi o nouă viață pentru ele și pentru copiii lor; subliniază importanța păstrării secretului cu privire la adresa acestor adăposturi pentru siguranța victimelor; |
| --- | --- |

19.

salută inițiativele guvernului Turciei în ceea ce privește reorganizarea sistemului adăposturi în consultare cu toate părțile interesate; constată că, conform Direcției Generale pentru Statutul Femeilor, numărul oficial de adăposturi pentru femeile care au fost victime ale violenței este de 81, număr care continuă să fie foarte mic și insuficient pentru o populație de aproximativ 70 de milioane de persoane; solicită guvernului turc să înființeze suficiente adăposturi distribuite proporțional în toată țara, în conformitate cu prevederile Convenției Consiliului Europei din 11 mai 2011 privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, îndeplinindu-și astfel, obiectivul pe care și l-a stabilit prin legea privind municipalitățile, și să construiască un adăpost în fiecare municipalitate cu minimum 50 000 de locuitori; constată faptul că adăposturile trebuie repartizate în mod egal în întreaga țară, menținându-se un echilibru adecvat între zonele urbane și cele rurale; subliniază importanța introducerii de mecanisme pentru creșterea securității, a capacității și a supravegherii adăposturilor existente, a impunerii de sancțiuni în caz de nerespectare a prevederilor, a angajării de personal în serviciilor sociale bine pregătit și bine plătit, a asigurării, prin cursuri de formare profesională și alte servicii, faptului că femeile din adăposturi dobândesc aptitudini adecvate pentru a-și clădi o nouă viață pentru ele și pentru copiii lor; subliniază importanța păstrării secretului cu privire la adresa acestor adăposturi pentru siguranța victimelor;

| 20. | subliniază importanța tratamentului bărbaților care au tendințe violente; sugerează așadar, ca bărbații împotriva cărora a fost emis un ordin de restricție să fie reabilitați prin birouri de birourile de eliberare condiționată; |
| --- | --- |

20.

subliniază importanța tratamentului bărbaților care au tendințe violente; sugerează așadar, ca bărbații împotriva cărora a fost emis un ordin de restricție să fie reabilitați prin birouri de birourile de eliberare condiționată;

| 21. | salută crearea de linii telefonice de ajutor și de centre pentru prevenirea și monitorizarea violenței, în cadrul cărora victimele violenței ce are la bază motive de gen beneficiază de tratament medical și consiliere psihologică pe durata acțiunilor în instanță, pentru a preveni victimizarea repetată; |
| --- | --- |

21.

salută crearea de linii telefonice de ajutor și de centre pentru prevenirea și monitorizarea violenței, în cadrul cărora victimele violenței ce are la bază motive de gen beneficiază de tratament medical și consiliere psihologică pe durata acțiunilor în instanță, pentru a preveni victimizarea repetată;

| 22. | solicită guvernului Turciei să incrimineze căsătoriile forțate și să aducă la cunoștința femeilor și a bărbaților dreptul a-și alege liber partenerul prin campanii de informare; subliniază importanța campaniilor organizate în școli și pentru părinți, de conștientizare a ilegalității căsătoriilor forțate; |
| --- | --- |

22.

solicită guvernului Turciei să incrimineze căsătoriile forțate și să aducă la cunoștința femeilor și a bărbaților dreptul a-și alege liber partenerul prin campanii de informare; subliniază importanța campaniilor organizate în școli și pentru părinți, de conștientizare a ilegalității căsătoriilor forțate;

| 23. | este profund îngrijorat de statutul inferior al femeilor necăsătorite, divorțate, al femeilor căsătorite exclusiv religios, căsătoria acestora neavând niciun statut juridic și al femeilor care provin dintr-un grup minoritar; |
| --- | --- |

23.

este profund îngrijorat de statutul inferior al femeilor necăsătorite, divorțate, al femeilor căsătorite exclusiv religios, căsătoria acestora neavând niciun statut juridic și al femeilor care provin dintr-un grup minoritar;

| 24. | subliniază importanța promovării respectării femeilor membre ale unor minorități religioase și a dialogului interconfesional; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța promovării respectării femeilor membre ale unor minorități religioase și a dialogului interconfesional;

Educația

| 25. | subliniază importanța educației dedicate autonomizării femeilor și integrării perspectivei de gen la toate nivelurile de învățământ; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța educației dedicate autonomizării femeilor și integrării perspectivei de gen la toate nivelurile de învățământ;

| 26. | subliniază că, în conformitate cu articolul 26 din Declarația Universală a Drepturilor Omului a ONU din 10 decembrie 1948, dreptul la educație este un drept al omului; |
| --- | --- |

26.

subliniază că, în conformitate cu articolul 26 din Declarația Universală a Drepturilor Omului a ONU din 10 decembrie 1948, dreptul la educație este un drept al omului;

| 27. | salută creșterea nivelului de participare a fetelor la învățământul primar (clasele 1-8) și dispariția aproape totală a disparităților de gen în ceea ce privește numărul de băieți și numărul de fete din cadrul învățământului primar; consideră, cu toate acestea, regretabilă creșterea ușoară a disparităților de gen în cadrul învățământului secundar și solicită guvernului Turciei să ia toate măsurile necesare pentru a le reduce și pentru a introduce măsuri suplimentare care să asigure frecventarea școlii de către copii; |
| --- | --- |

27.

salută creșterea nivelului de participare a fetelor la învățământul primar (clasele 1-8) și dispariția aproape totală a disparităților de gen în ceea ce privește numărul de băieți și numărul de fete din cadrul învățământului primar; consideră, cu toate acestea, regretabilă creșterea ușoară a disparităților de gen în cadrul învățământului secundar și solicită guvernului Turciei să ia toate măsurile necesare pentru a le reduce și pentru a introduce măsuri suplimentare care să asigure frecventarea școlii de către copii;

| 28. | solicită promovarea școlilor profesionale, în cadrul sistemului educațional, care să ofere femeilor șansa de a învăța o meserie sau de a se pregăti pentru locuri de muncă din domeniul serviciilor; |
| --- | --- |

28.

solicită promovarea școlilor profesionale, în cadrul sistemului educațional, care să ofere femeilor șansa de a învăța o meserie sau de a se pregăti pentru locuri de muncă din domeniul serviciilor;

| 29. | solicită guvernului turc să combată exploatarea sexuală, abuzul sexual, violența domestică, sărăcia, analfabetismul și exploatarea fetelor, precum și să asigure șanse egale de acces la educație, fără diferențe legate numai de vârstă, limbă, etnicitate și sex; |
| --- | --- |

29.

solicită guvernului turc să combată exploatarea sexuală, abuzul sexual, violența domestică, sărăcia, analfabetismul și exploatarea fetelor, precum și să asigure șanse egale de acces la educație, fără diferențe legate numai de vârstă, limbă, etnicitate și sex;

| 30. | este preocupat de faptul că nivelul de școlarizare în rândul copiilor preșcolari din grupa de vârstă 0-5 ani continuă să fie foarte scăzut, precum și de lipsa de progrese în ceea ce privește serviciile de îngrijire a copiilor și educația preșcolară; solicită guvernului Turciei să aloce resurse suficiente pentru a extinde la acest grup de vârstă servicii accesibile de îngrijire a copiilor; în plus, solicită guvernului turc să modifice regulamentul privind centrele de îngrijire a copiilor, care obligă întreprinderile ce au angajate mai mult de 150 de femei să ofere îngrijire gratuită a copiilor, deoarece această dispoziție reflectă o abordare discriminatorie, implicând că îngrijirea copiilor reprezintă o responsabilitate numai a femeilor și influențează negativ deciziile întreprinderilor în angajarea mai multor femei; |
| --- | --- |

30.

este preocupat de faptul că nivelul de școlarizare în rândul copiilor preșcolari din grupa de vârstă 0-5 ani continuă să fie foarte scăzut, precum și de lipsa de progrese în ceea ce privește serviciile de îngrijire a copiilor și educația preșcolară; solicită guvernului Turciei să aloce resurse suficiente pentru a extinde la acest grup de vârstă servicii accesibile de îngrijire a copiilor; în plus, solicită guvernului turc să modifice regulamentul privind centrele de îngrijire a copiilor, care obligă întreprinderile ce au angajate mai mult de 150 de femei să ofere îngrijire gratuită a copiilor, deoarece această dispoziție reflectă o abordare discriminatorie, implicând că îngrijirea copiilor reprezintă o responsabilitate numai a femeilor și influențează negativ deciziile întreprinderilor în angajarea mai multor femei;

| 31. | solicită guvernului Turciei să își intensifice eforturile și campaniile de conștientizare destinate eradicării analfabetismului și sărăciei în rândul a milioane de femei, în special cele de origine kurdă sau imigrantele rome, precum și să acorde o atenție specifică femeilor care trăiesc în zonele rurale; |
| --- | --- |

31.

solicită guvernului Turciei să își intensifice eforturile și campaniile de conștientizare destinate eradicării analfabetismului și sărăciei în rândul a milioane de femei, în special cele de origine kurdă sau imigrantele rome, precum și să acorde o atenție specifică femeilor care trăiesc în zonele rurale;

| 32. | salută inițiativele guvernului Turciei, precum Proiectul de atenuare a riscurilor sociale (transfer de numerar condiționat), care implică transferarea către familiile aflate în dificultate a unei sume de bani pentru fiecare copil care urmează cursurile școlii primare; constată că suma acordată familiilor pentru fete este mai mare decât cea acordată pentru băieți și că această sumă este înmânată mamelor; salută faptul că sunt astfel abordate simultan problema școlarizării fetelor și emanciparea femeilor în cadrul structurii familiale; constată, cu toate acestea, că abandonul școlare rămâne încă o problemă, în special în cazul lucrătorilor sezonieri și a copiilor romi, și solicită guvernului turc să susțină și să utilizeze integral sistemul de alertă rapidă pentru copiii care riscă să abandoneze școala, precum și să elimine disparitățile regionale atât din cadrul învățământului primar și secundar; |
| --- | --- |

32.

salută inițiativele guvernului Turciei, precum Proiectul de atenuare a riscurilor sociale (transfer de numerar condiționat), care implică transferarea către familiile aflate în dificultate a unei sume de bani pentru fiecare copil care urmează cursurile școlii primare; constată că suma acordată familiilor pentru fete este mai mare decât cea acordată pentru băieți și că această sumă este înmânată mamelor; salută faptul că sunt astfel abordate simultan problema școlarizării fetelor și emanciparea femeilor în cadrul structurii familiale; constată, cu toate acestea, că abandonul școlare rămâne încă o problemă, în special în cazul lucrătorilor sezonieri și a copiilor romi, și solicită guvernului turc să susțină și să utilizeze integral sistemul de alertă rapidă pentru copiii care riscă să abandoneze școala, precum și să elimine disparitățile regionale atât din cadrul învățământului primar și secundar;

| 33. | subliniază că problema stereotipurilor de gen poate fi tratată cel mai bine în cadrul sistemului educațional; salută instituirea Comisiei pentru egalitatea de gen în cadrul Ministerului Educației; salută realizările acesteia în ceea ce privește eliminarea limbajului sexist, a imaginilor și expresiilor sexiste din materialele școlare; constată, cu toate acestea, că eliminarea prejudecăților de gen din manualele școlare de la toate nivelurile de educație și pregătire necesită o eforturi suplimentare și solicită, așadar, guvernului turc să revizuiască evoluțiile înregistrate în vederea eliminării prejudecăților de gen din materialele educative; |
| --- | --- |

33.

subliniază că problema stereotipurilor de gen poate fi tratată cel mai bine în cadrul sistemului educațional; salută instituirea Comisiei pentru egalitatea de gen în cadrul Ministerului Educației; salută realizările acesteia în ceea ce privește eliminarea limbajului sexist, a imaginilor și expresiilor sexiste din materialele școlare; constată, cu toate acestea, că eliminarea prejudecăților de gen din manualele școlare de la toate nivelurile de educație și pregătire necesită o eforturi suplimentare și solicită, așadar, guvernului turc să revizuiască evoluțiile înregistrate în vederea eliminării prejudecăților de gen din materialele educative;

| 34. | solicită tuturor instituțiilor de învățământ superior să confere un caracter obligatoriu cursurilor privind egalitatea de gen în cadrul programei destinate viitorilor profesori și solicită guvernului Turciei să includă acest subiect în programele de perfecționare profesională destinate profesorilor; |
| --- | --- |

34.

solicită tuturor instituțiilor de învățământ superior să confere un caracter obligatoriu cursurilor privind egalitatea de gen în cadrul programei destinate viitorilor profesori și solicită guvernului Turciei să includă acest subiect în programele de perfecționare profesională destinate profesorilor;

| 35. | subliniază că pentru a garanta participarea fetelor la educația primară obligatorie și pentru a preveni deprivarea acestora de șansa de a învăța, sau căsătoria forțată timpurie, este esențial ca întreaga educație primară obligatorie să constituie un bloc care nu lasă discontinuități în sistemul de învățământ care ar putea conduce la părăsirea școlii de către fete, în special în zonele rurale; |
| --- | --- |

35.

subliniază că pentru a garanta participarea fetelor la educația primară obligatorie și pentru a preveni deprivarea acestora de șansa de a învăța, sau căsătoria forțată timpurie, este esențial ca întreaga educație primară obligatorie să constituie un bloc care nu lasă discontinuități în sistemul de învățământ care ar putea conduce la părăsirea școlii de către fete, în special în zonele rurale;

Participarea pe piața muncii

| 36. | subliniază nivelul foarte scăzut de participare a femeilor pe piața muncii din Turcia, care se situează mult sub obiectivele vizate în perspectiva Strategiei UE 2020 și solicită guvernului Turciei să elaboreze un plan național de acțiune pentru a asigura un nivel mai mare de participare a femeilor pe piața muncii; |
| --- | --- |

36.

subliniază nivelul foarte scăzut de participare a femeilor pe piața muncii din Turcia, care se situează mult sub obiectivele vizate în perspectiva Strategiei UE 2020 și solicită guvernului Turciei să elaboreze un plan național de acțiune pentru a asigura un nivel mai mare de participare a femeilor pe piața muncii;

| 37. | solicită continuarea activităților inițiate în cadrul proiectului „Măsuri active pe piața forței de muncă”, care vizează reducerea șomajului în rândul femeilor și al tinerilor; solicită guvernului turc să aloce mai multe fonduri din bugetul propriu pentru angajarea femeilor șomere; |
| --- | --- |

37.

solicită continuarea activităților inițiate în cadrul proiectului „Măsuri active pe piața forței de muncă”, care vizează reducerea șomajului în rândul femeilor și al tinerilor; solicită guvernului turc să aloce mai multe fonduri din bugetul propriu pentru angajarea femeilor șomere;

| 38. | invită guvernul Turciei să cheltuiască cât mai eficient fondurile provenite din bugetul Uniunii Europene pentru proiectele în curs de desfășurare în Turcia; îndeamnă Comisia Europeană să acorde toate atenția cuvenită acestui aspect al cheltuirii eficiente; |
| --- | --- |

38.

invită guvernul Turciei să cheltuiască cât mai eficient fondurile provenite din bugetul Uniunii Europene pentru proiectele în curs de desfășurare în Turcia; îndeamnă Comisia Europeană să acorde toate atenția cuvenită acestui aspect al cheltuirii eficiente;

| 39. | solicită implementarea Circularei 2010/14 a Primului Ministru privind creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă de către femei și dobândirea de oportunități egale; subliniază în acest sens strategiile și măsurile Uniunii Europene care vizează ocuparea echilibrată și echitabilă a pozițiilor de conducere de către femei; |
| --- | --- |

39.

solicită implementarea Circularei 2010/14 a Primului Ministru privind creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă de către femei și dobândirea de oportunități egale; subliniază în acest sens strategiile și măsurile Uniunii Europene care vizează ocuparea echilibrată și echitabilă a pozițiilor de conducere de către femei;

| 40. | solicită guvernului Turciei să încurajeze participarea activă a femeilor pe piața muncii prin promovarea, printre altele, a unor măsuri care să asigure condiții de lucru mai bune, respectarea principiului plată egală pentru muncă egală, învățarea pe tot parcursul vieții, programe de lucru flexibile și echilibrul între viața profesională și cea de familie; |
| --- | --- |

40.

solicită guvernului Turciei să încurajeze participarea activă a femeilor pe piața muncii prin promovarea, printre altele, a unor măsuri care să asigure condiții de lucru mai bune, respectarea principiului plată egală pentru muncă egală, învățarea pe tot parcursul vieții, programe de lucru flexibile și echilibrul între viața profesională și cea de familie;

| 41. | constată că, deși Turcia și-a îmbunătățit recent legislația privind concediul de maternitate, prevăzând o creștere de la 12 la 16 săptămâni, concediul de paternitate există doar pentru funcționarii publici; consideră că o aplicare largă a concediului de paternitate reprezintă un instrument esențial pentru a asigura că ambii părinții au drepturi și responsabilități în ceea ce privește îngrijirea copiilor lor și pentru a reduce inegalitatea de gen pe piața muncii; invită guvernul Turciei să introducă un concediu parental pentru toți lucrătorii, cea ce le-ar permite taților să-și îndeplinească partea egală de responsabilități în creșterea copiilor; |
| --- | --- |

41.

constată că, deși Turcia și-a îmbunătățit recent legislația privind concediul de maternitate, prevăzând o creștere de la 12 la 16 săptămâni, concediul de paternitate există doar pentru funcționarii publici; consideră că o aplicare largă a concediului de paternitate reprezintă un instrument esențial pentru a asigura că ambii părinții au drepturi și responsabilități în ceea ce privește îngrijirea copiilor lor și pentru a reduce inegalitatea de gen pe piața muncii; invită guvernul Turciei să introducă un concediu parental pentru toți lucrătorii, cea ce le-ar permite taților să-și îndeplinească partea egală de responsabilități în creșterea copiilor;

| 42. | încurajează femeile să își dezvolte propria afacere cu ajutorul fondurilor din programele de împrumut, cum ar fi „Programul de împrumut pentru întreprinderile mici” și utilizarea de programe de formare în cadrul KOSGEB; |
| --- | --- |

42.

încurajează femeile să își dezvolte propria afacere cu ajutorul fondurilor din programele de împrumut, cum ar fi „Programul de împrumut pentru întreprinderile mici” și utilizarea de programe de formare în cadrul KOSGEB;

| 43. | subliniază importanța combaterii tuturor tipurilor de discriminare la locul de muncă, inclusiv a discriminării de gen, în cadrul recrutării, promovări și acordării de beneficii; reiterează solicitarea ca guvernul Turciei să colecteze date statistice relevante și corecte; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța combaterii tuturor tipurilor de discriminare la locul de muncă, inclusiv a discriminării de gen, în cadrul recrutării, promovări și acordării de beneficii; reiterează solicitarea ca guvernul Turciei să colecteze date statistice relevante și corecte;

| 44. | subliniază importanța furnizării de cursuri de pregătire specială, de fonduri și asistență tehnică pentru femeile cu educație șomere și pentru antreprenoare, pentru a asigura egalitatea de șanse în ceea ce privește accesul pe piața muncii; |
| --- | --- |

44.

subliniază importanța furnizării de cursuri de pregătire specială, de fonduri și asistență tehnică pentru femeile cu educație șomere și pentru antreprenoare, pentru a asigura egalitatea de șanse în ceea ce privește accesul pe piața muncii;

| 45. | subliniază faptul că extinderea recentă, prevăzută în legislație, a concediului de maternitate de la 12 la 16 săptămâni, ar trebui urmată de o creștere a remunerației, pentru a garanta mai bine că familiile și femeile nu sunt penalizate financiar pentru că au copii; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că extinderea recentă, prevăzută în legislație, a concediului de maternitate de la 12 la 16 săptămâni, ar trebui urmată de o creștere a remunerației, pentru a garanta mai bine că familiile și femeile nu sunt penalizate financiar pentru că au copii;

| 46. | solicită guvernului Turciei să aloce fonduri pentru instituirea unor facilități de îngrijire a copiilor și a persoanelor în vârstă și a acelora cu dizabilități, care să fie convenabile ca preț și accesibile publicului larg, pentru a crește nivelul de ocupare a femeilor; |
| --- | --- |

46.

solicită guvernului Turciei să aloce fonduri pentru instituirea unor facilități de îngrijire a copiilor și a persoanelor în vârstă și a acelora cu dizabilități, care să fie convenabile ca preț și accesibile publicului larg, pentru a crește nivelul de ocupare a femeilor;

| 47. | remarcă nivelul scăzut de participare a femeilor la organizațiile sindicale și, în special, în cadrul consiliilor de administrație ale acestora; subliniază importanța conferirii unui plus de accesibilitate activităților sindicale, pentru a crește nivelul de participare a femeilor; |
| --- | --- |

47.

remarcă nivelul scăzut de participare a femeilor la organizațiile sindicale și, în special, în cadrul consiliilor de administrație ale acestora; subliniază importanța conferirii unui plus de accesibilitate activităților sindicale, pentru a crește nivelul de participare a femeilor;

| 48. | subliniază faptul că femeile lucrează, adesea, în condiții dificile, în întreprinderi familiale în care sunt neînregistrate și neplătite, fiind, prin urmare, victimizate și exploatate; solicită guvernului Turciei să adopte toate măsurile necesare pentru a combate economia subterană; |
| --- | --- |

48.

subliniază faptul că femeile lucrează, adesea, în condiții dificile, în întreprinderi familiale în care sunt neînregistrate și neplătite, fiind, prin urmare, victimizate și exploatate; solicită guvernului Turciei să adopte toate măsurile necesare pentru a combate economia subterană;

Participarea politică

| 49. | salută creșterea numărului femeilor membre ale Parlamentului Turciei, de la 9,1 % la alegerile din 2007, la 14,3 % în urma alegerilor din 2011; observă, cu toate acestea, că acest procent continuă să fie scăzut și solicită o nouă lege privind partidele politice și alegerile, care să stabilească un sistem de cote obligatorii care să asigure reprezentarea echitabilă a femeilor pe listele electorale; este preocupat de reprezentarea limitată, în general, a femeilor turce în politică, în poziții manageriale din administrația publică și în cadrul partidelor politice; |
| --- | --- |

49.

salută creșterea numărului femeilor membre ale Parlamentului Turciei, de la 9,1 % la alegerile din 2007, la 14,3 % în urma alegerilor din 2011; observă, cu toate acestea, că acest procent continuă să fie scăzut și solicită o nouă lege privind partidele politice și alegerile, care să stabilească un sistem de cote obligatorii care să asigure reprezentarea echitabilă a femeilor pe listele electorale; este preocupat de reprezentarea limitată, în general, a femeilor turce în politică, în poziții manageriale din administrația publică și în cadrul partidelor politice;

| 50. | subliniază importanța revizuirii, de către guvernul turc și partidele politice, a actualei legi electorale, pentru a contribui la o participare egală și democratică a bărbaților și femeilor în politică, inclusiv pentru o reprezentare mai echilibrată din punctul de vedere al genului a femeilor în poziții eligibile pe buletinele de vot; |
| --- | --- |

50.

subliniază importanța revizuirii, de către guvernul turc și partidele politice, a actualei legi electorale, pentru a contribui la o participare egală și democratică a bărbaților și femeilor în politică, inclusiv pentru o reprezentare mai echilibrată din punctul de vedere al genului a femeilor în poziții eligibile pe buletinele de vot;

| 51. | încurajează toate partidele politice din Turcia să adopte strategii cuprinzătoare privind egalitatea de gen și reguli interne care să garanteze prezența femeilor la toate nivelurile; |
| --- | --- |

51.

încurajează toate partidele politice din Turcia să adopte strategii cuprinzătoare privind egalitatea de gen și reguli interne care să garanteze prezența femeilor la toate nivelurile;

| 52. | își manifestă îngrijorarea cu privire la nivelul foarte scăzut de participare politică a femeilor la nivel local și invită toate partidele politice să se asigure că această situație se va schimba la alegerile locale din 2014; ținând seama că în Turcia doar 1 % din primării au o femeie în funcția de primar și, prin urmare, pentru a favoriza participarea politică a femeilor la nivel local, solicită introducerea și la nivel local a unui sistem de cote pentru femeile pe listele electorale; |
| --- | --- |

52.

își manifestă îngrijorarea cu privire la nivelul foarte scăzut de participare politică a femeilor la nivel local și invită toate partidele politice să se asigure că această situație se va schimba la alegerile locale din 2014; ținând seama că în Turcia doar 1 % din primării au o femeie în funcția de primar și, prin urmare, pentru a favoriza participarea politică a femeilor la nivel local, solicită introducerea și la nivel local a unui sistem de cote pentru femeile pe listele electorale;

O perspectivă pentru anul 2020

| 53. | invită Turcia, în calitate de țară candidată la UE, să susțină obiectivele Strategiei Europa 2020 și să capaciteze femeile să participe mai activ pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

53.

invită Turcia, în calitate de țară candidată la UE, să susțină obiectivele Strategiei Europa 2020 și să capaciteze femeile să participe mai activ pe piața forței de muncă;

| 54. | solicită Comisiei să plaseze chestiunile referitoare la drepturile femeii în centrul negocierilor cu Turcia; subliniază importanța îndeplinirii, de către Turcia, a obligațiilor sale juridice și politice, care derivă din acquis-ul UE și din deciziile relevante ale UE și ale CEDO, pentru a facilita deschiderea, în cadrul negocierilor de aderare, a capitolului 23 referitor la sistemul judiciar și drepturile fundamentale, pentru a sprijini, în cadrul acestui capitol, reformele întreprinse de Turcia în domeniul drepturilor omului în ceea ce le privește pe femei; |
| --- | --- |

54.

solicită Comisiei să plaseze chestiunile referitoare la drepturile femeii în centrul negocierilor cu Turcia; subliniază importanța îndeplinirii, de către Turcia, a obligațiilor sale juridice și politice, care derivă din acquis-ul UE și din deciziile relevante ale UE și ale CEDO, pentru a facilita deschiderea, în cadrul negocierilor de aderare, a capitolului 23 referitor la sistemul judiciar și drepturile fundamentale, pentru a sprijini, în cadrul acestui capitol, reformele întreprinse de Turcia în domeniul drepturilor omului în ceea ce le privește pe femei;

| 55. | solicită Turciei să își îndeplinească toate obligațiile care derivă din Acordul de asociere UE-Turcia și din Protocolul adițional pe care Turcia încă nu l-a pus în aplicare nici în cel de al șaselea an consecutiv, astfel încât să demonstreze că se angajează să devină o democrație pluralistă veritabilă, care respectă și protejează, în primul rând, drepturile omului și libertățile fundamentale ale bărbaților și ale femeilor; |
| --- | --- |

55.

solicită Turciei să își îndeplinească toate obligațiile care derivă din Acordul de asociere UE-Turcia și din Protocolul adițional pe care Turcia încă nu l-a pus în aplicare nici în cel de al șaselea an consecutiv, astfel încât să demonstreze că se angajează să devină o democrație pluralistă veritabilă, care respectă și protejează, în primul rând, drepturile omului și libertățile fundamentale ale bărbaților și ale femeilor;

| 56. | subliniază că pentru deschiderea, în cadrul negocierilor de aderare, a capitolului 19 referitor la politicile sociale și cele privind ocuparea forței de muncă (care este esențială pentru îmbunătățirea situației sociale și economice a femeilor și pentru creșterea participării lor pe piața muncii), unul din criteriile de referință pentru ca Turcia să ofere Comisiei un plan de acțiune pentru implementarea acquis-ului în fiecare domeniu vizat de Capitolul 19, inclusiv adoptarea abordării integrate a aspectelor de gen; propune ca Direcția generală pentru statutul femeilor să fie implicată activ în acest proces; |
| --- | --- |

56.

subliniază că pentru deschiderea, în cadrul negocierilor de aderare, a capitolului 19 referitor la politicile sociale și cele privind ocuparea forței de muncă (care este esențială pentru îmbunătățirea situației sociale și economice a femeilor și pentru creșterea participării lor pe piața muncii), unul din criteriile de referință pentru ca Turcia să ofere Comisiei un plan de acțiune pentru implementarea acquis-ului în fiecare domeniu vizat de Capitolul 19, inclusiv adoptarea abordării integrate a aspectelor de gen; propune ca Direcția generală pentru statutul femeilor să fie implicată activ în acest proces;

| 57. | subliniază că Agenda pozitivă, introducă de Comisie în completarea negocierilor de aderare a Turciei, să fie folosită ca un forum principal de promovare a drepturilor femeilor și a egalității de gen din Turcia; invită Comisia să se asigure că Agenda pozitivă privind integrarea aspectelor de gen este prezentă în toate grupurile de lucru; |
| --- | --- |

57.

subliniază că Agenda pozitivă, introducă de Comisie în completarea negocierilor de aderare a Turciei, să fie folosită ca un forum principal de promovare a drepturilor femeilor și a egalității de gen din Turcia; invită Comisia să se asigure că Agenda pozitivă privind integrarea aspectelor de gen este prezentă în toate grupurile de lucru;

| 58. | subliniază importanța reevaluării actualelor valori rigide privind rolul femeii în structura socială și faptul că, în cele din urmă, este nevoie de o schimbare a mentalității pentru a transforma în realitate cadrul legislativ; |
| --- | --- |

58.

subliniază importanța reevaluării actualelor valori rigide privind rolul femeii în structura socială și faptul că, în cele din urmă, este nevoie de o schimbare a mentalității pentru a transforma în realitate cadrul legislativ;

| 59. | solicită organizarea de campanii de conștientizare, destinate întregii societăți, care să se concentreze pe drepturile femeilor și egalitatea de gen, prevenirea violenței motivate de aspecte de gen, condamnarea crimelor de onoare și a prejudecăților de gen din presă; |
| --- | --- |

59.

solicită organizarea de campanii de conștientizare, destinate întregii societăți, care să se concentreze pe drepturile femeilor și egalitatea de gen, prevenirea violenței motivate de aspecte de gen, condamnarea crimelor de onoare și a prejudecăților de gen din presă;

| 60. | solicită implicare activă a partenerilor sociali în promovarea drepturilor și rolurilor femeilor în viața economică, socială și politică și în includerea femeilor în dialogul dintre cele două segmente ale industriei; |
| --- | --- |

60.

solicită implicare activă a partenerilor sociali în promovarea drepturilor și rolurilor femeilor în viața economică, socială și politică și în includerea femeilor în dialogul dintre cele două segmente ale industriei;

| 61. | solicită guvernului turc să introducă egalitatea de gen și toleranța ca materii obligatorii în programa școlară la toate nivelurile educației; |
| --- | --- |

61.

solicită guvernului turc să introducă egalitatea de gen și toleranța ca materii obligatorii în programa școlară la toate nivelurile educației;

| 62. | sugerează crearea unui proiect național care să adune laolaltă modele de rol feminine și masculine, femei și bărbați tineri, în cadrul unei dezbateri privind viitorul Turciei, astfel încât femeile și bărbații de toate vârstele și care împărtășesc diferite convingeri politice să poată coopera în vederea elaborării unei strategii vizând transformarea cu succes a unei societății patriarhale într-o societate în care participarea femeilor la viața politică, economică și socială, este echitabilă și acceptată social; |
| --- | --- |

62.

sugerează crearea unui proiect național care să adune laolaltă modele de rol feminine și masculine, femei și bărbați tineri, în cadrul unei dezbateri privind viitorul Turciei, astfel încât femeile și bărbații de toate vârstele și care împărtășesc diferite convingeri politice să poată coopera în vederea elaborării unei strategii vizând transformarea cu succes a unei societății patriarhale într-o societate în care participarea femeilor la viața politică, economică și socială, este echitabilă și acceptată social;

| 63. | recunoaște faptul că nu se poate realiza niciodată o schimbare a mentalității fără participarea și implicarea bărbaților și solicită, prin urmare, guvernului turc să stabilească dezbateri publice pentru schimbul de puncte de vedere între femei și bărbați din toate sectoarele societății, ca modalitate de rezolvare a cauzelor violenței de gen și, în cele din urmă, de obținere a unei autentice egalități de gen; |
| --- | --- |

63.

recunoaște faptul că nu se poate realiza niciodată o schimbare a mentalității fără participarea și implicarea bărbaților și solicită, prin urmare, guvernului turc să stabilească dezbateri publice pentru schimbul de puncte de vedere între femei și bărbați din toate sectoarele societății, ca modalitate de rezolvare a cauzelor violenței de gen și, în cele din urmă, de obținere a unei autentice egalități de gen;

| 64. | observă că ar trebui acordată o atenție specială autonomizării femeilor în regiunile mai puțin dezvoltate ale Turciei; salută, prin urmare, proiectele guvernului Turciei precum furnizarea cu cursuri de pregătire profesională în cadrul CATOM (Centre sociale multifuncționale) în sud-estul Turciei, dar subliniază nevoia multiplicării inițiativelor care respectă și promovează drepturile tuturor femeilor și care acordă o atenție specială incluziunii sociale și autonomizării femeilor din mediul rural, a șomerelor și a femeilor afectate de sărăcie. |
| --- | --- |

64.

observă că ar trebui acordată o atenție specială autonomizării femeilor în regiunile mai puțin dezvoltate ale Turciei; salută, prin urmare, proiectele guvernului Turciei precum furnizarea cu cursuri de pregătire profesională în cadrul CATOM (Centre sociale multifuncționale) în sud-estul Turciei, dar subliniază nevoia multiplicării inițiativelor care respectă și promovează drepturile tuturor femeilor și care acordă o atenție specială incluziunii sociale și autonomizării femeilor din mediul rural, a șomerelor și a femeilor afectate de sărăcie.

| 65. | constată că, dacă dorește să joace un rol de model pentru țările implicate în Primăvara arabă, Turcia ar trebui să își continue reformele cu hotărâre și să garanteze punerea în aplicare a legislației votate; reamintește faptul că Turcia ar trebui să obțină rezultate vizibile și concrete în ceea ce privește aplicarea principiului egalității și respectarea drepturilor femeilor; |
| --- | --- |

65.

constată că, dacă dorește să joace un rol de model pentru țările implicate în Primăvara arabă, Turcia ar trebui să își continue reformele cu hotărâre și să garanteze punerea în aplicare a legislației votate; reamintește faptul că Turcia ar trebui să obțină rezultate vizibile și concrete în ceea ce privește aplicarea principiului egalității și respectarea drepturilor femeilor;

| 66. | subliniază rolul crucial al media în respectarea drepturilor femeilor și încurajează includerea egalității de gen în programele de perfecționare profesională ale organizațiilor media; subliniază importanța prezentării de către media a unei imagini a femeii care evită stereotipurile de gen; |
| --- | --- |

66.

subliniază rolul crucial al media în respectarea drepturilor femeilor și încurajează includerea egalității de gen în programele de perfecționare profesională ale organizațiilor media; subliniază importanța prezentării de către media a unei imagini a femeii care evită stereotipurile de gen;

| 67. | subliniază importanța integrării dimensiunii de gen în buget, deoarece niciuna dintre reforme nu poate fi implementată în lipsa unor fonduri adecvate; |
| --- | --- |

67.

subliniază importanța integrării dimensiunii de gen în buget, deoarece niciuna dintre reforme nu poate fi implementată în lipsa unor fonduri adecvate;

| 68. | solicită Turciei să depună mai multe eforturi în vederea unor reforme cuprinzătoare, să îndeplinească criteriile de la Copenhaga, din motive legate de propria modernizare, și să stabilească un climat de înțelegere și respect reciproc cu toate cele 27 de state membre ale UE, permițând astfel schimbul de cele mai bune practici în domeniul egalității de gen cu toate aceste state, în beneficiul femeilor din Turcia; |
| --- | --- |

68.

solicită Turciei să depună mai multe eforturi în vederea unor reforme cuprinzătoare, să îndeplinească criteriile de la Copenhaga, din motive legate de propria modernizare, și să stabilească un climat de înțelegere și respect reciproc cu toate cele 27 de state membre ale UE, permițând astfel schimbul de cele mai bune practici în domeniul egalității de gen cu toate aceste state, în beneficiul femeilor din Turcia;

*

* *

| 69. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Secretarului General al Consiliului Europei, Agenția ONU Femei, Directorului General al Organizației Internaționale a Muncii, precum și guvernului și parlamentului Turciei. |
| --- | --- |

69.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Secretarului General al Consiliului Europei, Agenția ONU Femei, Directorului General al Organizației Internaționale a Muncii, precum și guvernului și parlamentului Turciei.

---

(1)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 385.

(2)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 174.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0090.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0116.

---

Miercuri, 23 mai 2012

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/33

---

Miercuri, 23 mai 2012UE și China: există un dezechilibru în relațiile comerciale?

P7_TA(2012)0218

Rezoluția Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la UE și China: există un dezechilibru în relațiile comerciale? (2010/2301(INI))

2013/C 264 E/06

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 6 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 6 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 153, 191, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 153, 191, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 12, 21, 28, 29, 31 și 32 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 12, 21, 28, 29, 31 și 32 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Protocolul de aderare a Republicii Populare Chineze la Organizația Mondială a Comerțului din 23 noiembrie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul de aderare a Republicii Populare Chineze la Organizația Mondială a Comerțului din 23 noiembrie 2001,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2009 (1) și raportul Direcției sale Generale Politici Externe din iulie 2011 privind relațiile comerciale și economice cu China, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2009 (1) și raportul Direcției sale Generale Politici Externe din iulie 2011 privind relațiile comerciale și economice cu China,

| — | având în vedere declarația comună prezentată cu ocazia celui de-al treisprezecelea summit UE-China, care a avut loc la Bruxelles la 6 octombrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună prezentată cu ocazia celui de-al treisprezecelea summit UE-China, care a avut loc la Bruxelles la 6 octombrie 2010,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale. Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612) și Rezoluția Parlamentului din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia EUROPA 2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale. Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612) și Rezoluția Parlamentului din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia EUROPA 2020 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2008 privind strategia UE pentru ameliorarea accesului pe piețele externe pentru întreprinderile europene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2008 privind strategia UE pentru ameliorarea accesului pe piețele externe pentru întreprinderile europene (3),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene și Comunicarea Comisiei din 6 decembrie 2006 intitulată „Europa globală: instrumentele europene de protecție comercială într-o economie globală în schimbare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene și Comunicarea Comisiei din 6 decembrie 2006 intitulată „Europa globală: instrumentele europene de protecție comercială într-o economie globală în schimbare”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 mai 2011 intitulată „O piață unică pentru drepturile de proprietate intelectuală”, propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale (COM(2011)0285), raportul Comisiei din 14 iulie 2011 privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale din UE și Rezoluția Parlamentului European din 18 decembrie 2008 referitoare la impactul contrafacerii asupra comerțului internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 mai 2011 intitulată „O piață unică pentru drepturile de proprietate intelectuală”, propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale (COM(2011)0285), raportul Comisiei din 14 iulie 2011 privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale din UE și Rezoluția Parlamentului European din 18 decembrie 2008 referitoare la impactul contrafacerii asupra comerțului internațional,

| — | având în vedere Raportul OMC din 5 iulie 2011 referitor la măsurile luate de China privind exportul anumitor materii prime și Rezoluția Parlamentului din 13 septembrie 2011 referitoare la o strategie eficientă privind materiile prime pentru Europa (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul OMC din 5 iulie 2011 referitor la măsurile luate de China privind exportul anumitor materii prime și Rezoluția Parlamentului din 13 septembrie 2011 referitoare la o strategie eficientă privind materiile prime pentru Europa (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2011 referitoare la obstacolele din calea comerțului și a investițiilor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2011 referitoare la obstacolele din calea comerțului și a investițiilor (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la viitoarea politică europeană în domeniul investițiilor internaționale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la viitoarea politică europeană în domeniul investițiilor internaționale (6),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (7), la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (8) și la politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (7), la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (8) și la politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 aprilie 2008 intitulată „Spre o reformă a Organizației Mondiale a Comerțului” (10) și Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la stadiul actual al negocierilor privind Agenda de dezvoltare de la Doha (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 aprilie 2008 intitulată „Spre o reformă a Organizației Mondiale a Comerțului” (10) și Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la stadiul actual al negocierilor privind Agenda de dezvoltare de la Doha (11),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „UE–China: parteneri mai apropiați, responsabilități sporite” (COM(2006)0631) și documentul de politică anexat intitulat „Concurență și parteneriat - o strategie privind relațiile comerciale și de investiții dintre UE și China” (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „UE–China: parteneri mai apropiați, responsabilități sporite” (COM(2006)0631) și documentul de politică anexat intitulat „Concurență și parteneriat - o strategie privind relațiile comerciale și de investiții dintre UE și China” (COM(2006)0632),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2009 referitoare la consolidarea rolului IMM-urilor europene în comerțul internațional (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2009 referitoare la consolidarea rolului IMM-urilor europene în comerțul internațional (12),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 23 octombrie 2011 și declarația finală a summitului G20 de la Cannes din 4 noiembrie 2011 intitulată „Construirea viitorului nostru comun: reînnoirea acțiunii colective în interesul tuturor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 23 octombrie 2011 și declarația finală a summitului G20 de la Cannes din 4 noiembrie 2011 intitulată „Construirea viitorului nostru comun: reînnoirea acțiunii colective în interesul tuturor”,

| — | având în vedere Cartea albă publicată de guvernul chinez la 23 decembrie 2010 cu privire la cooperarea economică și comercială dintre China și Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă publicată de guvernul chinez la 23 decembrie 2010 cu privire la cooperarea economică și comercială dintre China și Africa,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0141/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0141/2012),

| A. | întrucât China a aderat la OMC în 2001 și a devenit ulterior primul exportator mondial de bunuri, cu 10,36 % din exporturile efectuate în 2010, și a doua putere economică a lumii; |
| --- | --- |

A.

întrucât China a aderat la OMC în 2001 și a devenit ulterior primul exportator mondial de bunuri, cu 10,36 % din exporturile efectuate în 2010, și a doua putere economică a lumii;

| B. | întrucât UE este cea mai importantă destinație a exporturilor chineze, care au crescut cu 39,5 % între 2009 și 2010, și întrucât China este al doilea cel mai important partener comercial al UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE este cea mai importantă destinație a exporturilor chineze, care au crescut cu 39,5 % între 2009 și 2010, și întrucât China este al doilea cel mai important partener comercial al UE;

| C. | întrucât UE a înlocuit Japonia ca principală sursă de importuri în China; întrucât exporturile în creștere către China au fost un element esențial al performanței economice recente înregistrate de unele state membre ale UE orientate spre exporturi, cum ar fi Germania; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE a înlocuit Japonia ca principală sursă de importuri în China; întrucât exporturile în creștere către China au fost un element esențial al performanței economice recente înregistrate de unele state membre ale UE orientate spre exporturi, cum ar fi Germania;

| D. | întrucât dezvoltarea accelerată a economiei chineze și aderarea acestei țări la OMC înseamnă beneficii substanțiale, dar impun totodată Chinei o responsabilitate sporită de a juca un rol deplin și pozitiv în ordinea economică mondială, în special în cadrul Fondului Monetar Internațional și al Grupului Băncii Mondiale; |
| --- | --- |

D.

întrucât dezvoltarea accelerată a economiei chineze și aderarea acestei țări la OMC înseamnă beneficii substanțiale, dar impun totodată Chinei o responsabilitate sporită de a juca un rol deplin și pozitiv în ordinea economică mondială, în special în cadrul Fondului Monetar Internațional și al Grupului Băncii Mondiale;

| E. | întrucât relațiile comerciale bilaterale s-au dezvoltat considerabil de la semnarea în 1985 a acordului de cooperare dintre UE și China și întrucât, prin urmare, este foarte important ca acest acord să fie adaptat la situația economică actuală; întrucât Comisia Europeană și-a adoptat strategia politică majoră pentru China în 2006 și, în acest cadru, a deschis în ianuarie 2007 negocieri privind un acord cuprinzător de parteneriat și de cooperare cu scopul de a îmbunătăți în continuare relațiile dintre UE și China în domeniul investițiilor și al comerțului; |
| --- | --- |

E.

întrucât relațiile comerciale bilaterale s-au dezvoltat considerabil de la semnarea în 1985 a acordului de cooperare dintre UE și China și întrucât, prin urmare, este foarte important ca acest acord să fie adaptat la situația economică actuală; întrucât Comisia Europeană și-a adoptat strategia politică majoră pentru China în 2006 și, în acest cadru, a deschis în ianuarie 2007 negocieri privind un acord cuprinzător de parteneriat și de cooperare cu scopul de a îmbunătăți în continuare relațiile dintre UE și China în domeniul investițiilor și al comerțului;

| F. | întrucât comerțul dintre UE și China s-a dezvoltat rapid și constant în ultimele trei decenii, înregistrând o valoare de vârf de 395 de miliarde EUR în 2010, și întrucât din 1997 încoace a fost observat un dezechilibru în relațiile comerciale bilaterale în favoarea Chinei, deficitul comercial ridicându-se la 168,8 miliarde EUR în 2010, față de 49 de miliarde EUR în 2000; întrucât valoarea adăugată pe care o prezintă exporturile chineze este foarte limitată odată ce valoarea componentelor importate din UE și din alte regiuni este dedusă; întrucât întreprinderile străine stabilite în China realizează aproape 85 % din exporturile care decurg din operațiuni de asamblare; |
| --- | --- |

F.

întrucât comerțul dintre UE și China s-a dezvoltat rapid și constant în ultimele trei decenii, înregistrând o valoare de vârf de 395 de miliarde EUR în 2010, și întrucât din 1997 încoace a fost observat un dezechilibru în relațiile comerciale bilaterale în favoarea Chinei, deficitul comercial ridicându-se la 168,8 miliarde EUR în 2010, față de 49 de miliarde EUR în 2000; întrucât valoarea adăugată pe care o prezintă exporturile chineze este foarte limitată odată ce valoarea componentelor importate din UE și din alte regiuni este dedusă; întrucât întreprinderile străine stabilite în China realizează aproape 85 % din exporturile care decurg din operațiuni de asamblare;

| G. | întrucât investițiile străine realizate de UE în China în 2010 s-au ridicat la 4,9 miliarde EUR, iar investițiile străine realizate de China în UE în același an au totalizat 0,9 miliarde EUR; |
| --- | --- |

G.

întrucât investițiile străine realizate de UE în China în 2010 s-au ridicat la 4,9 miliarde EUR, iar investițiile străine realizate de China în UE în același an au totalizat 0,9 miliarde EUR;

| H. | întrucât diferențele existente între China și UE sub aspectul modelului social, economic și democratic și al caracteristicilor în materie de demografie și de resurse naturale joacă un rol important în dezechilibrele comerciale dintre cele două regiuni; |
| --- | --- |

H.

întrucât diferențele existente între China și UE sub aspectul modelului social, economic și democratic și al caracteristicilor în materie de demografie și de resurse naturale joacă un rol important în dezechilibrele comerciale dintre cele două regiuni;

| I. | întrucât provocarea reprezentată de China este mai degrabă industrială decât comercială și impune Europei să aplice o politică industrială ambițioasă la scară europeană, dat fiind că abordările exclusiv naționale nu permit o poziție comunitară coerentă în relațiile cu China; |
| --- | --- |

I.

întrucât provocarea reprezentată de China este mai degrabă industrială decât comercială și impune Europei să aplice o politică industrială ambițioasă la scară europeană, dat fiind că abordările exclusiv naționale nu permit o poziție comunitară coerentă în relațiile cu China;

| J. | întrucât transferul producției de numeroase bunuri de consum către China a eliminat un număr mare de locuri de muncă din Uniunea Europeană; întrucât acest transfer a fost însoțit și de reduceri drastice ale prețurilor, datorită cărora multe dintre aceste bunuri de consum au devenit accesibile pentru gospodăriile cu venituri reduse din UE și care au contribuit la asigurarea unei inflații relativ scăzute; |
| --- | --- |

J.

întrucât transferul producției de numeroase bunuri de consum către China a eliminat un număr mare de locuri de muncă din Uniunea Europeană; întrucât acest transfer a fost însoțit și de reduceri drastice ale prețurilor, datorită cărora multe dintre aceste bunuri de consum au devenit accesibile pentru gospodăriile cu venituri reduse din UE și care au contribuit la asigurarea unei inflații relativ scăzute;

| K. | întrucât participanții la ultima conferință a Organizației Națiunilor Unite pe tema schimbărilor climatice, desfășurată la Durban, nu au ajuns la un acord cu caracter obligatoriu și întrucât angajamentele asumate de unele țări în direcția reducerii emisiilor lor de gaze cu efect de seră nu sunt suficiente, având în vedere faptul că creșterea temperaturii planetei trebuie limitată de urgență la două grade în cursul secolului 21 pentru a putea atinge obiectivele stabilite în materie de schimbări climatice; |
| --- | --- |

K.

întrucât participanții la ultima conferință a Organizației Națiunilor Unite pe tema schimbărilor climatice, desfășurată la Durban, nu au ajuns la un acord cu caracter obligatoriu și întrucât angajamentele asumate de unele țări în direcția reducerii emisiilor lor de gaze cu efect de seră nu sunt suficiente, având în vedere faptul că creșterea temperaturii planetei trebuie limitată de urgență la două grade în cursul secolului 21 pentru a putea atinge obiectivele stabilite în materie de schimbări climatice;

| L. | întrucât, potrivit estimărilor, creșterea economică în Europa va fi mult mai slabă decât cea din China, care va fi de aproximativ 9 % în 2012; |
| --- | --- |

L.

întrucât, potrivit estimărilor, creșterea economică în Europa va fi mult mai slabă decât cea din China, care va fi de aproximativ 9 % în 2012;

| M. | întrucât tipurile de dezechilibru economic intern care afectează economiile europene se accentuează și în economia chineză, nu în ultimul rând în sectorul imobiliar, așa cum a demonstrat recenta bulă imobiliară; |
| --- | --- |

M.

întrucât tipurile de dezechilibru economic intern care afectează economiile europene se accentuează și în economia chineză, nu în ultimul rând în sectorul imobiliar, așa cum a demonstrat recenta bulă imobiliară;

| N. | întrucât impactul politicii comerciale comune a UE este uneori subminat de interesele naționale divergente pe care statele membre le urmăresc în relațiile cu China; |
| --- | --- |

N.

întrucât impactul politicii comerciale comune a UE este uneori subminat de interesele naționale divergente pe care statele membre le urmăresc în relațiile cu China;

| O. | întrucât costurile sociale ale actualei crize economice sunt ridicate; întrucât rata ocupării forței de muncă a scăzut în UE cu 1,8 % și, în consecință, 9,6 % din populația activă economic (23 de milioane de persoane) se află în șomaj, întrucât rata șomajului în rândul tinerilor este de 21 %, șansele de redresare a ratei ocupării forței de muncă rămân incerte, iar 17 % dintre cetățenii din UE se confruntă cu riscul sărăciei; |
| --- | --- |

O.

întrucât costurile sociale ale actualei crize economice sunt ridicate; întrucât rata ocupării forței de muncă a scăzut în UE cu 1,8 % și, în consecință, 9,6 % din populația activă economic (23 de milioane de persoane) se află în șomaj, întrucât rata șomajului în rândul tinerilor este de 21 %, șansele de redresare a ratei ocupării forței de muncă rămân incerte, iar 17 % dintre cetățenii din UE se confruntă cu riscul sărăciei;

| P. | întrucât China, care a aderat la OMC în 2001, trebuie să respecte normele OMC liberalizându-și comerțul și deschizându-și piața; întrucât eforturile depuse până acum în această direcție nu au fost deloc satisfăcătoare; |
| --- | --- |

P.

întrucât China, care a aderat la OMC în 2001, trebuie să respecte normele OMC liberalizându-și comerțul și deschizându-și piața; întrucât eforturile depuse până acum în această direcție nu au fost deloc satisfăcătoare;

| Q. | întrucât aderarea Chinei la Acordul privind achizițiile publice ar trebui facilitată prin extinderea sferei de aplicare a normelor acestui acord în urma unei revizuiri, așa cum s-a convenit în cadrul ultimei conferințe ministeriale a OMC din 15 decembrie 2011; |
| --- | --- |

Q.

întrucât aderarea Chinei la Acordul privind achizițiile publice ar trebui facilitată prin extinderea sferei de aplicare a normelor acestui acord în urma unei revizuiri, așa cum s-a convenit în cadrul ultimei conferințe ministeriale a OMC din 15 decembrie 2011;

| R. | întrucât eforturile făcute de întreprinderile europene pentru a pătrunde pe piața chineză suferă din cauza politicilor industriale intervenționiste ale guvernului chinez, a protecției inadecvate a proprietății intelectuale, sistemul normativ fiind ambiguu atât în ceea ce privește conținutul normelor, cât și aplicarea lor, precum și din cauza altor obstacole tehnice și netarifare în calea comerțului; |
| --- | --- |

R.

întrucât eforturile făcute de întreprinderile europene pentru a pătrunde pe piața chineză suferă din cauza politicilor industriale intervenționiste ale guvernului chinez, a protecției inadecvate a proprietății intelectuale, sistemul normativ fiind ambiguu atât în ceea ce privește conținutul normelor, cât și aplicarea lor, precum și din cauza altor obstacole tehnice și netarifare în calea comerțului;

| S. | întrucât subevaluarea yuanului creează în continuare avantaje comerciale artificiale pentru China și întrucât țările membre ale G20 s-au angajat să faciliteze o mai bună flexibilitate a cursurilor de schimb; |
| --- | --- |

S.

întrucât subevaluarea yuanului creează în continuare avantaje comerciale artificiale pentru China și întrucât țările membre ale G20 s-au angajat să faciliteze o mai bună flexibilitate a cursurilor de schimb;

| T. | întrucât UE a confiscat la granițele sale externe în 2010 peste 103 milioane de produse suspectate de a încălca drepturile de proprietate intelectuală, valoarea totală a acestora fiind de 1,11 miliarde EUR; întrucât China este țara de origine pentru 85 % dintre aceste produse; întrucât un element important al protecției proprietății intelectuale este buna aplicare a legislației existente și a angajamentelor internaționale, inclusiv în ceea ce privește sancțiunile; întrucât aceste bunuri sunt adesea produse în unități în care se produc și bunuri etichetate în mod corect, iar în procesul de producție se încalcă adesea drepturile lucrătorilor și normele de sănătate și siguranță, ceea ce duce la apariția unor riscuri pentru consumatori, iar în cazul produselor chimice, pentru mediu în sens larg; |
| --- | --- |

T.

întrucât UE a confiscat la granițele sale externe în 2010 peste 103 milioane de produse suspectate de a încălca drepturile de proprietate intelectuală, valoarea totală a acestora fiind de 1,11 miliarde EUR; întrucât China este țara de origine pentru 85 % dintre aceste produse; întrucât un element important al protecției proprietății intelectuale este buna aplicare a legislației existente și a angajamentelor internaționale, inclusiv în ceea ce privește sancțiunile; întrucât aceste bunuri sunt adesea produse în unități în care se produc și bunuri etichetate în mod corect, iar în procesul de producție se încalcă adesea drepturile lucrătorilor și normele de sănătate și siguranță, ceea ce duce la apariția unor riscuri pentru consumatori, iar în cazul produselor chimice, pentru mediu în sens larg;

| U. | întrucât, în conformitate cu al 12-lea plan cincinal, care conține unele obiective similare cu obiective ale Strategiei Europa 2020, China își propune să dezvolte sectoarele strategice ale energiei, construcțiilor și transporturilor și va trebui să facă față unor nevoi importante în sectorul serviciilor; întrucât aceste evoluții pot oferi noi oportunități de investiții pentru întreprinderile europene și pot contribui la o cooperare consolidată, |
| --- | --- |

U.

întrucât, în conformitate cu al 12-lea plan cincinal, care conține unele obiective similare cu obiective ale Strategiei Europa 2020, China își propune să dezvolte sectoarele strategice ale energiei, construcțiilor și transporturilor și va trebui să facă față unor nevoi importante în sectorul serviciilor; întrucât aceste evoluții pot oferi noi oportunități de investiții pentru întreprinderile europene și pot contribui la o cooperare consolidată,

Îmbunătățirea accesului pe piață

| 1. | solicită Comisiei să aplice principiul reciprocității în politica comercială comună a UE cu țările dezvoltate și emergente, cum ar fi China, pentru a reinstitui o concurență corectă și pentru a asigura condiții mai echitabile de interacțiune; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei să aplice principiul reciprocității în politica comercială comună a UE cu țările dezvoltate și emergente, cum ar fi China, pentru a reinstitui o concurență corectă și pentru a asigura condiții mai echitabile de interacțiune;

| 2. | salută consolidarea relațiilor economice dintre Uniunea Europeană și China; invită UE și China să construiască o relație de parteneriat bazată pe avantaje reciproce, mai degrabă decât să se angajeze într-o relație caracterizată de concurență feroce și de confruntare; |
| --- | --- |

2.

salută consolidarea relațiilor economice dintre Uniunea Europeană și China; invită UE și China să construiască o relație de parteneriat bazată pe avantaje reciproce, mai degrabă decât să se angajeze într-o relație caracterizată de concurență feroce și de confruntare;

| 3. | constată că economia chineză nu îndeplinește criteriile unei economii de piață, așa cum este definită de OMC; invită Comisia să coopereze cu guvernul chinez pentru a elimina toate obstacolele rămase înainte de 2016, an în care OMC ar trebui să acorde Chinei statutul de economie de piață; subliniază faptul că acest statut ar trebui acordat înainte de 2016 numai dacă China îndeplinește toate condițiile necesare; solicită ca UE să procedeze la evaluarea regulată, sub forma unor rapoarte anuale, a respectării de către China a obligațiilor incluse în protocolul său de aderare la OMC; |
| --- | --- |

3.

constată că economia chineză nu îndeplinește criteriile unei economii de piață, așa cum este definită de OMC; invită Comisia să coopereze cu guvernul chinez pentru a elimina toate obstacolele rămase înainte de 2016, an în care OMC ar trebui să acorde Chinei statutul de economie de piață; subliniază faptul că acest statut ar trebui acordat înainte de 2016 numai dacă China îndeplinește toate condițiile necesare; solicită ca UE să procedeze la evaluarea regulată, sub forma unor rapoarte anuale, a respectării de către China a obligațiilor incluse în protocolul său de aderare la OMC;

| 4. | deși recunoaște că este puțin probabil ca China să îndeplinească în viitorul apropiat condițiile obiective pentru obținerea statutului de economie de piață, invită Comisia să prezinte Parlamentului European, înainte de sfârșitul lui 2012, o propunere privind măsurile preconizate de Comisie înainte ca Uniunea să recunoască acest statut; |
| --- | --- |

4.

deși recunoaște că este puțin probabil ca China să îndeplinească în viitorul apropiat condițiile obiective pentru obținerea statutului de economie de piață, invită Comisia să prezinte Parlamentului European, înainte de sfârșitul lui 2012, o propunere privind măsurile preconizate de Comisie înainte ca Uniunea să recunoască acest statut;

| 5. | regretă existența a numeroase bariere tarifare și netarifare pe piața chineză, precum și a anumitor forme de discriminare împotriva operatorilor străini, în special în sectorul bancar, al asigurărilor și al telecomunicațiilor, complexitatea structurii tarifare și barierele tehnice din calea comerțului, cum ar fi lipsa transparenței normelor tehnice și a procedurilor de evaluare a conformității sau sistemul chinez de certificare obligatorie; regretă că, în pofida dispozițiilor Acordului OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii, China nu notifică sistematic aceste subvenții specifice; |
| --- | --- |

5.

regretă existența a numeroase bariere tarifare și netarifare pe piața chineză, precum și a anumitor forme de discriminare împotriva operatorilor străini, în special în sectorul bancar, al asigurărilor și al telecomunicațiilor, complexitatea structurii tarifare și barierele tehnice din calea comerțului, cum ar fi lipsa transparenței normelor tehnice și a procedurilor de evaluare a conformității sau sistemul chinez de certificare obligatorie; regretă că, în pofida dispozițiilor Acordului OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii, China nu notifică sistematic aceste subvenții specifice;

| 6. | subliniază faptul că China beneficiază de avantaje comerciale foarte importante în relația cu UE prin intermediul subvențiilor de stat cu ținte specifice la care recurge pe baza unei mari varietăți de dispozitive juridice; solicită Chinei să își adapteze programele de subvenții de stat la normele OMC relevante; solicită Comisiei să reformeze regulamentul împotriva subvențiilor pentru ca UE să poată reacționa cu eficacitate la provocările majore prezentate de China; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că China beneficiază de avantaje comerciale foarte importante în relația cu UE prin intermediul subvențiilor de stat cu ținte specifice la care recurge pe baza unei mari varietăți de dispozitive juridice; solicită Chinei să își adapteze programele de subvenții de stat la normele OMC relevante; solicită Comisiei să reformeze regulamentul împotriva subvențiilor pentru ca UE să poată reacționa cu eficacitate la provocările majore prezentate de China;

| 7. | ia act de faptul că China regretă existența barierelor comerciale la intrarea pe piața europeană, cum ar fi subvențiile agricole substanțiale acordate de UE agricultorilor europeni, sistemul complex de taxe vamale agricole, obstacolele tehnice din calea comerțului și barierele impuse pentru a bloca investițiile țărilor terțe în anumite state membre; |
| --- | --- |

7.

ia act de faptul că China regretă existența barierelor comerciale la intrarea pe piața europeană, cum ar fi subvențiile agricole substanțiale acordate de UE agricultorilor europeni, sistemul complex de taxe vamale agricole, obstacolele tehnice din calea comerțului și barierele impuse pentru a bloca investițiile țărilor terțe în anumite state membre;

| 8. | este preocupat de lipsa de fiabilitate a sistemului judiciar, care nu reușește să asigure respectarea obligațiilor contractuale, precum și de lipsa de transparență și de uniformitate în aplicarea regimului de reglementări în materie de investiții; |
| --- | --- |

8.

este preocupat de lipsa de fiabilitate a sistemului judiciar, care nu reușește să asigure respectarea obligațiilor contractuale, precum și de lipsa de transparență și de uniformitate în aplicarea regimului de reglementări în materie de investiții;

| 9. | este preocupat de lipsa de previzibilitate și de publicitate a normelor și a standardelor tehnice aplicabile produselor, în special în ceea ce privește certificarea, care creează bariere comerciale importante pentru întreprinderile care exportă în China; |
| --- | --- |

9.

este preocupat de lipsa de previzibilitate și de publicitate a normelor și a standardelor tehnice aplicabile produselor, în special în ceea ce privește certificarea, care creează bariere comerciale importante pentru întreprinderile care exportă în China;

| 10. | invită China să adopte standarde internaționale pentru produse și servicii în vederea promovării în mai mare măsură a comerțului dintre China și alte țări; salută faptul că China își intensifică participarea în organismele internaționale de stabilire a standardelor și consideră că trebuie încurajată în această direcție printr-o participare reciprocă a UE în organismele care stabilesc standardele în China; subliniază importanța asigurării conformității produselor alimentare și nealimentare importate din China cu standardele europene; |
| --- | --- |

10.

invită China să adopte standarde internaționale pentru produse și servicii în vederea promovării în mai mare măsură a comerțului dintre China și alte țări; salută faptul că China își intensifică participarea în organismele internaționale de stabilire a standardelor și consideră că trebuie încurajată în această direcție printr-o participare reciprocă a UE în organismele care stabilesc standardele în China; subliniază importanța asigurării conformității produselor alimentare și nealimentare importate din China cu standardele europene;

| 11. | este preocupat de faptul că întreprinderile străine se confruntă cu dificultăți atunci când doresc să pătrundă pe piața chineză a achizițiilor publice, în timp ce accesul la piețele europene de achiziții publice este garantat; este preocupat de o posibilă situație de concurență neloială, în special de ajutoarele de stat mascate care permit întreprinderilor chineze să propună oferte mult mai avantajoase decât concurenții lor europeni; salută revizuirea Acordului privind achizițiile publice și extinderea domeniului său de aplicare, convenite în cadrul ultimei conferințe ministeriale a OMC din 15 decembrie 2011, precum și angajamentele asumate de China cu această ocazie, deși ele rămân insuficiente; prin urmare, încurajează China să se alăture acordului în termeni comparabili cu cei care se aplică celorlalte părți la acord, în conformitate cu angajamentul asumat în protocolul de aderare la OMC; invită Comisia să elaboreze rapid, dacă este posibil chiar în 2012, un instrument european pentru a asigura reciprocitatea în ceea ce privește deschiderea piețelor de achiziții publice; de asemenea, consideră că este indispensabil să fie consolidate instrumentele care încurajează, coordonează și sprijină accesul IMM-urilor europene pe piețe prioritare, cum ar fi piața chineză; |
| --- | --- |

11.

este preocupat de faptul că întreprinderile străine se confruntă cu dificultăți atunci când doresc să pătrundă pe piața chineză a achizițiilor publice, în timp ce accesul la piețele europene de achiziții publice este garantat; este preocupat de o posibilă situație de concurență neloială, în special de ajutoarele de stat mascate care permit întreprinderilor chineze să propună oferte mult mai avantajoase decât concurenții lor europeni; salută revizuirea Acordului privind achizițiile publice și extinderea domeniului său de aplicare, convenite în cadrul ultimei conferințe ministeriale a OMC din 15 decembrie 2011, precum și angajamentele asumate de China cu această ocazie, deși ele rămân insuficiente; prin urmare, încurajează China să se alăture acordului în termeni comparabili cu cei care se aplică celorlalte părți la acord, în conformitate cu angajamentul asumat în protocolul de aderare la OMC; invită Comisia să elaboreze rapid, dacă este posibil chiar în 2012, un instrument european pentru a asigura reciprocitatea în ceea ce privește deschiderea piețelor de achiziții publice; de asemenea, consideră că este indispensabil să fie consolidate instrumentele care încurajează, coordonează și sprijină accesul IMM-urilor europene pe piețe prioritare, cum ar fi piața chineză;

| 12. | ia act de faptul că creditele la export acordate de autoritățile și băncile chineze favorizează denaturarea comerțului; prin urmare, invită China să se conformeze Acordului OCDE privind orientările pentru creditele la export care beneficiază de sprijin public; solicită Comisiei să sprijine eforturile OCDE pentru a obține participarea Chinei la acest acord; de asemenea, încurajează China să semneze Convenția OCDE privind lupta împotriva corupției; |
| --- | --- |

12.

ia act de faptul că creditele la export acordate de autoritățile și băncile chineze favorizează denaturarea comerțului; prin urmare, invită China să se conformeze Acordului OCDE privind orientările pentru creditele la export care beneficiază de sprijin public; solicită Comisiei să sprijine eforturile OCDE pentru a obține participarea Chinei la acest acord; de asemenea, încurajează China să semneze Convenția OCDE privind lupta împotriva corupției;

| 13. | reamintește faptul că principala formă autorizată prin care întreprinderile străine își pot desfășura activitatea în China este mecanismul de asociere în participație, care este foarte restrictiv și prea des asociat cu transferuri de tehnologii strategice care pot favoriza dezvoltarea concurențială a Chinei în detrimentul industriei europene în domenii în care UE este în fruntea clasamentului; este convins o deschidere mai mare a Chinei în legătură cu acest mecanism, combinată cu o mai bună protecție a drepturilor de proprietate intelectuală, ar aduce beneficii ambelor părți și ar favoriza un acces îmbunătățit al întreprinderilor europene pe piața chineză; |
| --- | --- |

13.

reamintește faptul că principala formă autorizată prin care întreprinderile străine își pot desfășura activitatea în China este mecanismul de asociere în participație, care este foarte restrictiv și prea des asociat cu transferuri de tehnologii strategice care pot favoriza dezvoltarea concurențială a Chinei în detrimentul industriei europene în domenii în care UE este în fruntea clasamentului; este convins o deschidere mai mare a Chinei în legătură cu acest mecanism, combinată cu o mai bună protecție a drepturilor de proprietate intelectuală, ar aduce beneficii ambelor părți și ar favoriza un acces îmbunătățit al întreprinderilor europene pe piața chineză;

| 14. | solicită UE să recurgă, în cazul în care China se angajează în practici comerciale ilegale, la instrumentele de apărare comercială care se impun și care sunt conforme cu normele OMC, cum ar fi măsurile antidumping, antisubvenții și de salvgardare, și să apeleze în mai mare măsură la mecanismul OMC de soluționare a litigiilor pentru a asigura condiții echitabile de concurență pentru schimburile comerciale dintre UE și China; este preocupat de utilizarea crescută de către China a măsurilor antidumping care vizează exporturi din UE, precum și de practicile de dumping și de subvențiile de stat; prin urmare, invită China să se asigure că măsurile antidumping pe care le ia sunt conforme cu normele OMC; |
| --- | --- |

14.

solicită UE să recurgă, în cazul în care China se angajează în practici comerciale ilegale, la instrumentele de apărare comercială care se impun și care sunt conforme cu normele OMC, cum ar fi măsurile antidumping, antisubvenții și de salvgardare, și să apeleze în mai mare măsură la mecanismul OMC de soluționare a litigiilor pentru a asigura condiții echitabile de concurență pentru schimburile comerciale dintre UE și China; este preocupat de utilizarea crescută de către China a măsurilor antidumping care vizează exporturi din UE, precum și de practicile de dumping și de subvențiile de stat; prin urmare, invită China să se asigure că măsurile antidumping pe care le ia sunt conforme cu normele OMC;

Apărarea intereselor industriei europene

| 15. | regretă protecția insuficientă a drepturilor de proprietate intelectuală în China, precum și lipsa de mijloace concrete puse la dispoziția întreprinderilor europene, în special a IMM-urilor, pentru a lupta în mod eficace împotriva încălcărilor drepturilor de proprietate intelectuală; salută decizia Comisiei de a propune o revizuire a directivei privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală; invită Comisia și statele membre să apere cu mai multă fermitate drepturile de proprietate intelectuală în cadrul tuturor organizațiilor multilaterale din care China face parte (OMC, Organizația Mondială a Sănătății și Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale); îndeamnă China să transpună în legislația sa națională dispozițiile legislative internaționale în vigoare privind protecția drepturilor de proprietate intelectuală și, mai concret, să combată contrafacerea și pirateria; de asemenea, îndeamnă autoritățile chineze să asigure respectarea reglementărilor, în special la nivel regional; regretă faptul că China nu a participat la negocierile legate de Acordul comercial de combatere a contrafacerii (ACTA); îndeamnă Comisia și statele membre să intensifice cooperarea vamală în UE și cu țările terțe, în special cu China, în ceea ce privește confiscarea bunurilor contrafăcute, precum și să simplifice procedurile vamale; solicită Comisiei și statelor membre să coopereze mai îndeaproape cu țările terțe în ceea ce privește aspectele legate de drepturile de autor și licențele; |
| --- | --- |

15.

regretă protecția insuficientă a drepturilor de proprietate intelectuală în China, precum și lipsa de mijloace concrete puse la dispoziția întreprinderilor europene, în special a IMM-urilor, pentru a lupta în mod eficace împotriva încălcărilor drepturilor de proprietate intelectuală; salută decizia Comisiei de a propune o revizuire a directivei privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală; invită Comisia și statele membre să apere cu mai multă fermitate drepturile de proprietate intelectuală în cadrul tuturor organizațiilor multilaterale din care China face parte (OMC, Organizația Mondială a Sănătății și Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale); îndeamnă China să transpună în legislația sa națională dispozițiile legislative internaționale în vigoare privind protecția drepturilor de proprietate intelectuală și, mai concret, să combată contrafacerea și pirateria; de asemenea, îndeamnă autoritățile chineze să asigure respectarea reglementărilor, în special la nivel regional; regretă faptul că China nu a participat la negocierile legate de Acordul comercial de combatere a contrafacerii (ACTA); îndeamnă Comisia și statele membre să intensifice cooperarea vamală în UE și cu țările terțe, în special cu China, în ceea ce privește confiscarea bunurilor contrafăcute, precum și să simplifice procedurile vamale; solicită Comisiei și statelor membre să coopereze mai îndeaproape cu țările terțe în ceea ce privește aspectele legate de drepturile de autor și licențele;

| 16. | este convins de faptul că o mai bună protecție a drepturilor de proprietate intelectuală și punerea efectivă în aplicare a normelor conexe în China ar promova într-o măsură considerabilă obiectivul UE și al altor investitori străini de a face investiții, de a partaja noile capabilități tehnologice și de a actualiza tehnologia existentă în această țară; |
| --- | --- |

16.

este convins de faptul că o mai bună protecție a drepturilor de proprietate intelectuală și punerea efectivă în aplicare a normelor conexe în China ar promova într-o măsură considerabilă obiectivul UE și al altor investitori străini de a face investiții, de a partaja noile capabilități tehnologice și de a actualiza tehnologia existentă în această țară;

| 17. | remarcă faptul că China produce 97 % din pământurile rare utilizate în lume și solicită acestei țări să garanteze metode de producție durabile și un acces echitabil pe piață pentru partenerii săi comerciali; invită Comisia să acorde o atenție specială oricărei eventuale restricții impuse de China asupra exportului acestor materii prime; în acest sens, reamintește de condamnarea Chinei de către OMC la 5 iulie 2011, confirmată în urma recursului, pentru instituirea de restricții la exportul anumitor materii prime; solicită Comisiei să elaboreze o strategie europeană de gestionare adecvată a materiilor prime, care să implice creșterea eficienței energetice, reciclarea, utilizarea mai eficientă a resurselor, precum și dezvoltarea cooperării industriale în sectoarele de inovare și de creștere din economia verde; solicită să fie desfășurate negocieri vizând adoptarea de norme și principii comune pentru comerțul cu materii prime, constituindu-se astfel un cadru pentru utilizarea restricțiilor la export la nivelul OMC, dar și al G20, întrucât această chestiune privește în principal țările industrializate și China; |
| --- | --- |

17.

remarcă faptul că China produce 97 % din pământurile rare utilizate în lume și solicită acestei țări să garanteze metode de producție durabile și un acces echitabil pe piață pentru partenerii săi comerciali; invită Comisia să acorde o atenție specială oricărei eventuale restricții impuse de China asupra exportului acestor materii prime; în acest sens, reamintește de condamnarea Chinei de către OMC la 5 iulie 2011, confirmată în urma recursului, pentru instituirea de restricții la exportul anumitor materii prime; solicită Comisiei să elaboreze o strategie europeană de gestionare adecvată a materiilor prime, care să implice creșterea eficienței energetice, reciclarea, utilizarea mai eficientă a resurselor, precum și dezvoltarea cooperării industriale în sectoarele de inovare și de creștere din economia verde; solicită să fie desfășurate negocieri vizând adoptarea de norme și principii comune pentru comerțul cu materii prime, constituindu-se astfel un cadru pentru utilizarea restricțiilor la export la nivelul OMC, dar și al G20, întrucât această chestiune privește în principal țările industrializate și China;

| 18. | îndeamnă Comisia să negocieze un acord de investiții ambițios și echilibrat între UE și China, care să vizeze crearea unui mediu mai bun pentru investitorii europeni în China și să garanteze transparența în ceea ce privește guvernanța întreprinderilor chineze care investesc în UE, mărind totodată nivelul fluxurilor de capital reciproce; invită Consiliul să elaboreze un mandat pentru un viitor acord de investiții cu China, ținând seama pe deplin de opiniile și pozițiile Parlamentului, așa cum sunt descrise în Rezoluția din 6 aprilie 2011 referitoare la viitoarea politică europeană în domeniul investițiilor internaționale; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă Comisia să negocieze un acord de investiții ambițios și echilibrat între UE și China, care să vizeze crearea unui mediu mai bun pentru investitorii europeni în China și să garanteze transparența în ceea ce privește guvernanța întreprinderilor chineze care investesc în UE, mărind totodată nivelul fluxurilor de capital reciproce; invită Consiliul să elaboreze un mandat pentru un viitor acord de investiții cu China, ținând seama pe deplin de opiniile și pozițiile Parlamentului, așa cum sunt descrise în Rezoluția din 6 aprilie 2011 referitoare la viitoarea politică europeană în domeniul investițiilor internaționale;

| 19. | salută inaugurarea la Beijing în noiembrie 2010 a Centrului UE pentru IMM-urile europene, care și-a deschis porțile pentru acestea în martie 2011 și care le asistă în depășirea dificultăților cu care se confruntă pe piața chineză, în special în primele etape de dezvoltare a afacerilor lor; de asemenea, salută faptul că Centrul caută să identifice domenii de oportunități pentru IMM-urile europene în China și le oferă asistență în legătură cu mediul de reglementare din această țară; |
| --- | --- |

19.

salută inaugurarea la Beijing în noiembrie 2010 a Centrului UE pentru IMM-urile europene, care și-a deschis porțile pentru acestea în martie 2011 și care le asistă în depășirea dificultăților cu care se confruntă pe piața chineză, în special în primele etape de dezvoltare a afacerilor lor; de asemenea, salută faptul că Centrul caută să identifice domenii de oportunități pentru IMM-urile europene în China și le oferă asistență în legătură cu mediul de reglementare din această țară;

| 20. | subliniază importanța cooperării dintre întreprinderi și a creării de parteneriate între universitățile chineze și întreprinderile din UE pentru a ameliora inovarea în China; solicită să fie fructificate avantajele oferite de baza de date a UE privind accesul pe piețe, care conține informații destinate întreprinderilor din UE privind condițiile de acces pe piețe, cum ar fi taxele vamale, cerințele impuse produselor, barierele comerciale, formalitățile, documentele și statisticile; salută activitatea Camerei Europene de Comerț din China; |
| --- | --- |

20.

subliniază importanța cooperării dintre întreprinderi și a creării de parteneriate între universitățile chineze și întreprinderile din UE pentru a ameliora inovarea în China; solicită să fie fructificate avantajele oferite de baza de date a UE privind accesul pe piețe, care conține informații destinate întreprinderilor din UE privind condițiile de acces pe piețe, cum ar fi taxele vamale, cerințele impuse produselor, barierele comerciale, formalitățile, documentele și statisticile; salută activitatea Camerei Europene de Comerț din China;

| 21. | consideră că instituirea de către Comisie a unui mecanism de schimb de informații privind acordurile interguvernamentale semnate între statele membre și țări terțe în domeniul relațiilor comerciale cu China va facilita adoptarea unei abordări coerente în relațiile cu această țară; |
| --- | --- |

21.

consideră că instituirea de către Comisie a unui mecanism de schimb de informații privind acordurile interguvernamentale semnate între statele membre și țări terțe în domeniul relațiilor comerciale cu China va facilita adoptarea unei abordări coerente în relațiile cu această țară;

Reducerea concurenței monetare

| 22. | reamintește faptul că China deține titluri de datorie publică ale unor țări membre ale zonei euro; subliniază că acest fapt a căpătat o nouă dimensiune politică în urma unor grave probleme de îndatorare din cadrul zonei euro; solicită Comisiei să se angajeze într-un exercițiu de reflecție cu Banca Centrală Europeană și cu statele membre cu privire la înființarea unui sistem coordonat pentru identificarea deținătorilor de datorie publică; este preocupat de situația în care capacitățile de negociere ale UE în cadrul negocierilor comerciale cu China ar putea fi subminate de contribuția acesteia la stabilizarea financiară a zonei euro; |
| --- | --- |

22.

reamintește faptul că China deține titluri de datorie publică ale unor țări membre ale zonei euro; subliniază că acest fapt a căpătat o nouă dimensiune politică în urma unor grave probleme de îndatorare din cadrul zonei euro; solicită Comisiei să se angajeze într-un exercițiu de reflecție cu Banca Centrală Europeană și cu statele membre cu privire la înființarea unui sistem coordonat pentru identificarea deținătorilor de datorie publică; este preocupat de situația în care capacitățile de negociere ale UE în cadrul negocierilor comerciale cu China ar putea fi subminate de contribuția acesteia la stabilizarea financiară a zonei euro;

| 23. | subliniază faptul că presupusa subevaluare și neconvertibilitate a yuanului pot aduce un avantaj concurențial neloial exporturilor chineze, în condițiile în care China deține o treime din rezervele valutare mondiale; solicită ca reglementările financiare internaționale aplicabile țărilor G20 și coordonarea macroeconomică dintre acestea să fie consolidate, întrucât, în caz contrar, stabilitatea economică și comercială mondială ar fi în pericol; solicită Chinei să permită aprecierea yuanului până la atingerea unui curs de schimb corespunzător; reamintește faptul că, în conformitate cu tratatele europene, UE poate, în caz de dezechilibre monetare mondiale nesustenabile, să recurgă la o politică a cursului de schimb; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că presupusa subevaluare și neconvertibilitate a yuanului pot aduce un avantaj concurențial neloial exporturilor chineze, în condițiile în care China deține o treime din rezervele valutare mondiale; solicită ca reglementările financiare internaționale aplicabile țărilor G20 și coordonarea macroeconomică dintre acestea să fie consolidate, întrucât, în caz contrar, stabilitatea economică și comercială mondială ar fi în pericol; solicită Chinei să permită aprecierea yuanului până la atingerea unui curs de schimb corespunzător; reamintește faptul că, în conformitate cu tratatele europene, UE poate, în caz de dezechilibre monetare mondiale nesustenabile, să recurgă la o politică a cursului de schimb;

| 24. | invită Comisia să încurajeze China să își liberalizeze operațiunile curente; invită Comisia să demonstreze modul în care regimul cursului fix de schimb aduce atingere competitivității europene și, apoi, să prevadă acțiunile prioritare care se impun; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să încurajeze China să își liberalizeze operațiunile curente; invită Comisia să demonstreze modul în care regimul cursului fix de schimb aduce atingere competitivității europene și, apoi, să prevadă acțiunile prioritare care se impun;

Către un nou cadru instituțional pentru relațiile comerciale dintre UE și China

| 25. | invită statele membre să se asigure, prin mecanisme adecvate de monitorizare, că întreprinderile străine care desfășoară activități în UE respectă toate dispozițiile legislative în vigoare pe piața unică, inclusiv standardele sociale și de mediu, asigură protecția brevetelor și contribuie la eforturile de promovare a durabilității locurilor de muncă atunci când achiziționează întreprinderi europene sau înființează filiale în UE; solicită Comisiei și statelor membre să creeze un organism însărcinat cu evaluarea ex-ante a investiților străine strategice, similar Comitetului pentru investiții străine din SUA (CFIUS), urmărindu-se obținerea unei imagini clare asupra întreprinderilor care operează și investesc în UE, și să informeze periodic Parlamentul în acest sens; |
| --- | --- |

25.

invită statele membre să se asigure, prin mecanisme adecvate de monitorizare, că întreprinderile străine care desfășoară activități în UE respectă toate dispozițiile legislative în vigoare pe piața unică, inclusiv standardele sociale și de mediu, asigură protecția brevetelor și contribuie la eforturile de promovare a durabilității locurilor de muncă atunci când achiziționează întreprinderi europene sau înființează filiale în UE; solicită Comisiei și statelor membre să creeze un organism însărcinat cu evaluarea ex-ante a investiților străine strategice, similar Comitetului pentru investiții străine din SUA (CFIUS), urmărindu-se obținerea unei imagini clare asupra întreprinderilor care operează și investesc în UE, și să informeze periodic Parlamentul în acest sens;

| 26. | solicită UE să depună eforturi în cadrul tuturor organismelor internaționale vizate, cum ar fi OMS, Organizația Internațională a Muncii (OIM) și ONU, pentru a iniția un proces de reformă vizând includerea standardelor obligatorii sociale, de mediu și de sănătate în sistemul de organizare a comerțului gestionat de OMC; |
| --- | --- |

26.

solicită UE să depună eforturi în cadrul tuturor organismelor internaționale vizate, cum ar fi OMS, Organizația Internațională a Muncii (OIM) și ONU, pentru a iniția un proces de reformă vizând includerea standardelor obligatorii sociale, de mediu și de sănătate în sistemul de organizare a comerțului gestionat de OMC;

| 27. | regretă fragmentarea și lipsa de coordonare care caracterizează cadrul instituțional al relațiilor dintre UE și China; solicită Comisiei să revizuiască de urgență carta organizațională a relațiilor bilaterale, să urmărească o mai bună coordonare și să elimine redundanțele de la nivelul nenumăratelor grupuri de lucru, dialoguri și alte organe formale și informale active în acest domeniu; invită statele membre, regiunile și municipalitățile să își coordoneze mai bine propriile politici în relațiile cu China și să ia măsuri urgente pentru a ajunge la un consens operațional care să servească obiectivelor comune ale UE; |
| --- | --- |

27.

regretă fragmentarea și lipsa de coordonare care caracterizează cadrul instituțional al relațiilor dintre UE și China; solicită Comisiei să revizuiască de urgență carta organizațională a relațiilor bilaterale, să urmărească o mai bună coordonare și să elimine redundanțele de la nivelul nenumăratelor grupuri de lucru, dialoguri și alte organe formale și informale active în acest domeniu; invită statele membre, regiunile și municipalitățile să își coordoneze mai bine propriile politici în relațiile cu China și să ia măsuri urgente pentru a ajunge la un consens operațional care să servească obiectivelor comune ale UE;

| 28. | invită UE să elaboreze o strategie pentru a evita transferurile forțate de tehnologie; în acest sens, dorește încheierea rapidă a procedurii de cooperare consolidată referitoare la brevetul comunitar; |
| --- | --- |

28.

invită UE să elaboreze o strategie pentru a evita transferurile forțate de tehnologie; în acest sens, dorește încheierea rapidă a procedurii de cooperare consolidată referitoare la brevetul comunitar;

| 29. | solicită ca toate bunurile aflate în circulație pe piața internă să respecte cu strictețe standardele și normele europene și solicită Comisiei să propună cu promptitudine și în conformitate cu normele OMC un scenariu de introducere progresivă a unor condiții pentru schimburile comerciale și/sau un set de măsuri de ajustare la frontiere pentru bunurile originare din țări terțe care nu respectă aceste standarde; |
| --- | --- |

29.

solicită ca toate bunurile aflate în circulație pe piața internă să respecte cu strictețe standardele și normele europene și solicită Comisiei să propună cu promptitudine și în conformitate cu normele OMC un scenariu de introducere progresivă a unor condiții pentru schimburile comerciale și/sau un set de măsuri de ajustare la frontiere pentru bunurile originare din țări terțe care nu respectă aceste standarde;

Evaluarea rolului Chinei pe scena internațională

| 30. | subliniază influența din ce în ce mai mare a Chinei pe scena comerțului internațional; prin urmare, solicită UE să rămână vigilentă în ceea ce privește impactul politic, economic, social și de mediu al investițiilor din ce în ce mai mari ale Chinei în țările în curs de dezvoltare, în special în Africa și în America Latină; |
| --- | --- |

30.

subliniază influența din ce în ce mai mare a Chinei pe scena comerțului internațional; prin urmare, solicită UE să rămână vigilentă în ceea ce privește impactul politic, economic, social și de mediu al investițiilor din ce în ce mai mari ale Chinei în țările în curs de dezvoltare, în special în Africa și în America Latină;

| 31. | reafirmă că este nevoie ca investițiile chineze din Africa și din America Latină, în special din zonele economice speciale, să contribuie la dezvoltarea economică a țărilor respective și la dezvoltarea lanțurilor locale de producție prin utilizarea forței de muncă locale; |
| --- | --- |

31.

reafirmă că este nevoie ca investițiile chineze din Africa și din America Latină, în special din zonele economice speciale, să contribuie la dezvoltarea economică a țărilor respective și la dezvoltarea lanțurilor locale de producție prin utilizarea forței de muncă locale;

| 32. | este preocupat de faptul că unele întreprinderi europene investesc în China în principal din cauza costului scăzut de producție datorat unor norme mai puțin stricte în domeniul social, al mediului și al drepturilor omului; recomandă insistent Comisiei și statelor membre să promoveze practici eficace în materie de responsabilitate socială corporativă în rândul întreprinderilor europene din China și să încurajeze diseminarea și promovarea celor mai bune practici în materie de inițiative legate de responsabilitatea socială a întreprinderilor; în plus, solicită Comisiei să evalueze modul în care ar putea fi incluse dispoziții în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor în viitorul acord de investiții dintre UE și China; |
| --- | --- |

32.

este preocupat de faptul că unele întreprinderi europene investesc în China în principal din cauza costului scăzut de producție datorat unor norme mai puțin stricte în domeniul social, al mediului și al drepturilor omului; recomandă insistent Comisiei și statelor membre să promoveze practici eficace în materie de responsabilitate socială corporativă în rândul întreprinderilor europene din China și să încurajeze diseminarea și promovarea celor mai bune practici în materie de inițiative legate de responsabilitatea socială a întreprinderilor; în plus, solicită Comisiei să evalueze modul în care ar putea fi incluse dispoziții în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor în viitorul acord de investiții dintre UE și China;

| 33. | consideră că nu este productiv, îndeosebi pentru țările în curs de dezvoltare vizate, ca angajamentul Chinei în aceste țări să fie perceput drept concurență neloială și nici să se urmărească un răspuns conflictual; subliniază că, în interesul țărilor în curs de dezvoltare și al concurenței și creșterii economice la nivel mondial în general, întreprinderile și actorii din UE care doresc să concureze cu China în relațiile comerciale și economice cu țările în curs de dezvoltare ar trebui să depună eforturi pentru a prezenta oferte care să fie cele mai atractive din punctul de vedere al sustenabilității și al beneficiilor pe termen lung, inclusiv în ceea ce privește mediul, drepturile sociale, drepturile omului și aspecte de guvernanță; |
| --- | --- |

33.

consideră că nu este productiv, îndeosebi pentru țările în curs de dezvoltare vizate, ca angajamentul Chinei în aceste țări să fie perceput drept concurență neloială și nici să se urmărească un răspuns conflictual; subliniază că, în interesul țărilor în curs de dezvoltare și al concurenței și creșterii economice la nivel mondial în general, întreprinderile și actorii din UE care doresc să concureze cu China în relațiile comerciale și economice cu țările în curs de dezvoltare ar trebui să depună eforturi pentru a prezenta oferte care să fie cele mai atractive din punctul de vedere al sustenabilității și al beneficiilor pe termen lung, inclusiv în ceea ce privește mediul, drepturile sociale, drepturile omului și aspecte de guvernanță;

| 34. | reamintește faptul că China este cel mai mare emițător de gaze cu efect de seră; solicită UE să propună în cadrul organizațiilor internaționale ca aspectele ecologice și obiectivele legate de schimbările climatice să fie incluse în discuțiile referitoare la comerțul internațional; consideră că puterea economică a Chinei și capacitatea sa de a promova inovarea tehnologică ar trebui utilizate în sprijinul luptei mondiale împotriva schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

34.

reamintește faptul că China este cel mai mare emițător de gaze cu efect de seră; solicită UE să propună în cadrul organizațiilor internaționale ca aspectele ecologice și obiectivele legate de schimbările climatice să fie incluse în discuțiile referitoare la comerțul internațional; consideră că puterea economică a Chinei și capacitatea sa de a promova inovarea tehnologică ar trebui utilizate în sprijinul luptei mondiale împotriva schimbărilor climatice;

| 35. | consideră că eforturile făcute de autoritățile chineze în ceea ce privește anumite drepturi de bază în China, în special drepturile sociale și cele ale lucrătorilor, nu sunt suficiente; prin urmare, încurajează UE și China să dezvolte un dialog strategic mai strâns și mai responsabil, bazat pe înțelegere reciprocă; |
| --- | --- |

35.

consideră că eforturile făcute de autoritățile chineze în ceea ce privește anumite drepturi de bază în China, în special drepturile sociale și cele ale lucrătorilor, nu sunt suficiente; prin urmare, încurajează UE și China să dezvolte un dialog strategic mai strâns și mai responsabil, bazat pe înțelegere reciprocă;

Consolidarea capacităților UE pentru a face față concurenței mondiale

| 36. | solicită UE să dezvolte o politică industrială comună ambițioasă, fondată pe cercetare și inovare, care să beneficieze de mecanisme inovatoare de finanțare, cum ar fi obligațiunile pentru finanțarea proiectelor, și care să sprijine dezvoltarea IMM-urilor, în special prin intermediul accesului la piețele de achiziții publice, pentru a menține competitivitatea UE în fața noilor actori majori din domeniul industriei și al cercetării; solicită UE să pună în valoare producția europeană, oferind consumatorilor informații de mai bună calitate, în special prin adoptarea unui regulament privind marcajul de origine al produselor importate în UE; |
| --- | --- |

36.

solicită UE să dezvolte o politică industrială comună ambițioasă, fondată pe cercetare și inovare, care să beneficieze de mecanisme inovatoare de finanțare, cum ar fi obligațiunile pentru finanțarea proiectelor, și care să sprijine dezvoltarea IMM-urilor, în special prin intermediul accesului la piețele de achiziții publice, pentru a menține competitivitatea UE în fața noilor actori majori din domeniul industriei și al cercetării; solicită UE să pună în valoare producția europeană, oferind consumatorilor informații de mai bună calitate, în special prin adoptarea unui regulament privind marcajul de origine al produselor importate în UE;

| 37. | dorește consolidarea guvernanței economice, bugetare, fiscale și politice a UE, pentru ca aceasta să devină un interlocutor credibil și cu greutate pe scena internațională; solicită Consiliului și Comisiei să comunice la unison pentru a evita ca parteneriatele și acordurile încheiate pe bază bilaterală să slăbească poziția UE; îndeamnă Comisia să coopereze îndeaproape cu statele membre în cadrul definirii politicilor lor comerciale și a relațiilor lor cu China; invită UE să implementeze o strategie pe termen lung în relațiile cu China și să asigure coordonarea operațională atât între instituțiile UE, cât și între UE și statele membre; |
| --- | --- |

37.

dorește consolidarea guvernanței economice, bugetare, fiscale și politice a UE, pentru ca aceasta să devină un interlocutor credibil și cu greutate pe scena internațională; solicită Consiliului și Comisiei să comunice la unison pentru a evita ca parteneriatele și acordurile încheiate pe bază bilaterală să slăbească poziția UE; îndeamnă Comisia să coopereze îndeaproape cu statele membre în cadrul definirii politicilor lor comerciale și a relațiilor lor cu China; invită UE să implementeze o strategie pe termen lung în relațiile cu China și să asigure coordonarea operațională atât între instituțiile UE, cât și între UE și statele membre;

| 38. | subliniază nevoia de a adopta o abordare echilibrată în relațiile cu China; solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte o cooperare extinsă cu China în domenii de cercetare comună, cum ar fi siguranța produselor și sănătatea umană, precum și să instituie noi schimburi în domeniul științific, tehnologic și cultural; |
| --- | --- |

38.

subliniază nevoia de a adopta o abordare echilibrată în relațiile cu China; solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte o cooperare extinsă cu China în domenii de cercetare comună, cum ar fi siguranța produselor și sănătatea umană, precum și să instituie noi schimburi în domeniul științific, tehnologic și cultural;

| 39. | observă că numeroase diferende comerciale cu China sunt legate de calitatea și aplicarea reglementărilor din diverse domenii de politică, inclusiv politica industrială, politica de mediu, măsurile de luptă împotriva crizei, stabilitatea financiară și protecția consumatorilor; solicită ca aceste diferende să fie soluționate printr-o cooperare bilaterală intensificată sau prin mecanismul OMC de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

39.

observă că numeroase diferende comerciale cu China sunt legate de calitatea și aplicarea reglementărilor din diverse domenii de politică, inclusiv politica industrială, politica de mediu, măsurile de luptă împotriva crizei, stabilitatea financiară și protecția consumatorilor; solicită ca aceste diferende să fie soluționate printr-o cooperare bilaterală intensificată sau prin mecanismul OMC de soluționare a litigiilor;

*

* *

| 40. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

40.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 132.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0412.

(3)  JO C 184 E, 6.8.2009, p. 16.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0364.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0565.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0141.

(7)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 101.

(8)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 31.

(9)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 94.

(10)  JO C 259 E, 29.10.2009, p. 77.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0380.

(12)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 101.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/41

---

Miercuri, 23 mai 2012Dreptul de anchetă al Parlamentului European

P7_TA(2012)0219

Propunere adopatată de către Parlamentul European la 23 mai 2012, referitoare la un regulament al Parlamentului European privind modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European și de abrogare a Deciziei 95/167/CE, Euratom, ECSC a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei (2009/2212(INI)) (1)

2013/C 264 E/07

---

(1)  Parlamentul a decis amânarea votului asupra propunerii de rezoluție, în conformitate cu articolul 41 al treilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0352/2011).

---

Miercuri, 23 mai 2012
  PROPUNERE DE REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN

referitor la modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European și de abrogare a Deciziei 95/167/CE, Euratom, ECSC a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei

PARLAMENTUL EUROPEAN,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 226 al treilea paragraf,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere aprobarea Consiliului (1),

având în vedere aprobarea Comisiei (2),

hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

întrucât:

| (1) | Tratatul de la Lisabona a creat condiții pentru un echilibru instituțional reînnoit și mai solid în cadrul Uniunii, permițând instituțiilor sale să funcționeze mai eficient, mai deschis și într-un mod mai democratic. În acest context, atribuțiile Parlamentului European în raport cu controlul politic au fost consolidate și extinse. Prin urmare, în conformitate cu practica parlamentară națională și cu cerințele impuse de Tratatul privind Uniunea Europeană, Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (denumite, în continuare, „tratate”), comisiile de anchetă ale Parlamentului European ar trebui să fie consolidate, fiindu-le conferite competențe specifice, reale și clar delimitate, care să concorde în mai mare măsură cu competențele și statutul său politic, respectând totodată principiul proporționalității, astfel cum a fost stabilit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Competențele comisiilor de anchetă, care sunt instrumente excepționale de control politic, nu ar trebui să aducă atingere responsabilităților ce le incumbă altor instituții. |
| --- | --- |

(1)

Tratatul de la Lisabona a creat condiții pentru un echilibru instituțional reînnoit și mai solid în cadrul Uniunii, permițând instituțiilor sale să funcționeze mai eficient, mai deschis și într-un mod mai democratic. În acest context, atribuțiile Parlamentului European în raport cu controlul politic au fost consolidate și extinse. Prin urmare, în conformitate cu practica parlamentară națională și cu cerințele impuse de Tratatul privind Uniunea Europeană, Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (denumite, în continuare, „tratate”), comisiile de anchetă ale Parlamentului European ar trebui să fie consolidate, fiindu-le conferite competențe specifice, reale și clar delimitate, care să concorde în mai mare măsură cu competențele și statutul său politic, respectând totodată principiul proporționalității, astfel cum a fost stabilit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Competențele comisiilor de anchetă, care sunt instrumente excepționale de control politic, nu ar trebui să aducă atingere responsabilităților ce le incumbă altor instituții.

| (2) | La 19 aprilie 1995, Parlamentul European, Consiliul și Comisia au adoptat Decizia 95/167/CE, Euratom, CECO (3), prin care au fost stabilite modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European. Respectiva decizie menționa aluziv posibilitatea revizuirii prevederilor sale în lumina experienței. |
| --- | --- |

(2)

La 19 aprilie 1995, Parlamentul European, Consiliul și Comisia au adoptat Decizia 95/167/CE, Euratom, CECO (3), prin care au fost stabilite modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European. Respectiva decizie menționa aluziv posibilitatea revizuirii prevederilor sale în lumina experienței.

| (3) | Având în vedere noul echilibru instituțional creat de Tratatul de la Lisabona și experiența acumulată în cursul activității comisiilor de anchetă ale Parlamentului European, Decizia 95/167/CE, Euratom, CECO ar trebui abrogată și înlocuită cu o nouă reglementare. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere noul echilibru instituțional creat de Tratatul de la Lisabona și experiența acumulată în cursul activității comisiilor de anchetă ale Parlamentului European, Decizia 95/167/CE, Euratom, CECO ar trebui abrogată și înlocuită cu o nouă reglementare.

| (4) | În conformitate cu principiul utilității, astfel cum a fost recunoscut în jurisprudența Curții de Justiție (4), competențele care sunt indispensabile pentru îndeplinirea sarcinilor ce decurg din dreptul de anchetă ar trebui conferite Parlamentului European și comisiilor sale de anchetă. În acest scop, este de asemenea esențial ca instituțiile și organismele Uniunii, precum și statele membre, să ia toate măsurile menite să faciliteze îndeplinirea respectivelor sarcini. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu principiul utilității, astfel cum a fost recunoscut în jurisprudența Curții de Justiție (4), competențele care sunt indispensabile pentru îndeplinirea sarcinilor ce decurg din dreptul de anchetă ar trebui conferite Parlamentului European și comisiilor sale de anchetă. În acest scop, este de asemenea esențial ca instituțiile și organismele Uniunii, precum și statele membre, să ia toate măsurile menite să faciliteze îndeplinirea respectivelor sarcini.

| (5) | Atunci când faptele invocate sunt în curs de a fi examinate de o instanță judecătorească și atât timp cât procedura jurisdicțională nu este încă încheiată, nu ar trebui să fie instituită nicio comisei de anchetă. Cu toate acestea, pentru a evita orice conflict între anchetele de natură politică și cele cu caracter judiciar, Parlamentul European ar trebui să fie în măsură să examineze dacă este necesar să suspende cercetările unei comisii de anchetă dacă, după ce aceasta a fost instituită, se inițiază o procedură jurisdicțională care are legătură cu faptele imputate. |
| --- | --- |

(5)

Atunci când faptele invocate sunt în curs de a fi examinate de o instanță judecătorească și atât timp cât procedura jurisdicțională nu este încă încheiată, nu ar trebui să fie instituită nicio comisei de anchetă. Cu toate acestea, pentru a evita orice conflict între anchetele de natură politică și cele cu caracter judiciar, Parlamentul European ar trebui să fie în măsură să examineze dacă este necesar să suspende cercetările unei comisii de anchetă dacă, după ce aceasta a fost instituită, se inițiază o procedură jurisdicțională care are legătură cu faptele imputate.

| (6) | Din principiile deschiderii, bunei guvernanțe și responsabilității democratice decurge obligația ca lucrările comisiilor de anchetă și, în special, audierile, să fie publice. Pe de altă parte, ar trebui prevăzută și posibilitatea desfășurării unor proceduri in camera, inclusiv norme adecvate de confidențialitate, astfel încât să se asigure eficiența anchetelor, protecția intereselor vitale ale statelor membre, protecția vieții private și a integrității persoanelor, în special în concordanță cu legislația Uniunii în materie de protecție a datelor cu caracter personal sau de protecție a intereselor comerciale ale persoanelor fizice sau juridice. |
| --- | --- |

(6)

Din principiile deschiderii, bunei guvernanțe și responsabilității democratice decurge obligația ca lucrările comisiilor de anchetă și, în special, audierile, să fie publice. Pe de altă parte, ar trebui prevăzută și posibilitatea desfășurării unor proceduri in camera, inclusiv norme adecvate de confidențialitate, astfel încât să se asigure eficiența anchetelor, protecția intereselor vitale ale statelor membre, protecția vieții private și a integrității persoanelor, în special în concordanță cu legislația Uniunii în materie de protecție a datelor cu caracter personal sau de protecție a intereselor comerciale ale persoanelor fizice sau juridice.

| (7) | Dreptul de anchetă, ca element important al competențelor de supraveghere parlamentară, urmărește stabilirea modului în care a fost aplicat în trecut corpusul legislativ existent. Prin urmare, este esențial ca o comisie de anchetă să se poată sprijini pe dovezi concrete, acumulate în cursul cercetărilor sale. În acest scop, comisiile de anchetă ar trebui să aibă posibilitatea să audieze membri ai instituțiilor europene și ai guvernelor statelor membre, să obțină probe din partea funcționarilor și a altor angajați ai Uniunii sau ai statelor membre, să obțină probe din partea oricărei persoane rezidente în Uniune, să solicite rapoarte din partea experților și documente și să conducă investigații la fața locului. |
| --- | --- |

(7)

Dreptul de anchetă, ca element important al competențelor de supraveghere parlamentară, urmărește stabilirea modului în care a fost aplicat în trecut corpusul legislativ existent. Prin urmare, este esențial ca o comisie de anchetă să se poată sprijini pe dovezi concrete, acumulate în cursul cercetărilor sale. În acest scop, comisiile de anchetă ar trebui să aibă posibilitatea să audieze membri ai instituțiilor europene și ai guvernelor statelor membre, să obțină probe din partea funcționarilor și a altor angajați ai Uniunii sau ai statelor membre, să obțină probe din partea oricărei persoane rezidente în Uniune, să solicite rapoarte din partea experților și documente și să conducă investigații la fața locului.

| (8) | Cercetările ar trebui desfășurate cu deplina respectare a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special a principiului echității și, în cazul persoanelor implicate, a dreptului acestora de a-și exprima opinia cu privire la faptele care le privesc. |
| --- | --- |

(8)

Cercetările ar trebui desfășurate cu deplina respectare a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special a principiului echității și, în cazul persoanelor implicate, a dreptului acestora de a-și exprima opinia cu privire la faptele care le privesc.

| (9) | Comisiile de anchetă ar trebui să respecte pe deplin drepturile persoanelor pe care le citează să depună mărturie, în conformitate cu Convenția Europeană pentru Protecția Drepturilor Omului și a Libertăților Fundamentale și cu Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(9)

Comisiile de anchetă ar trebui să respecte pe deplin drepturile persoanelor pe care le citează să depună mărturie, în conformitate cu Convenția Europeană pentru Protecția Drepturilor Omului și a Libertăților Fundamentale și cu Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene.

| (10) | Cercetările ar trebui să țină, de asemenea, seama de principiul conform căruia concluziile unei anchete trebuie să se bazeze exclusiv pe elemente cu valoare probatorie. În acest scop, comisiile de anchetă ar trebui să aibă, în special, acces la orice documente relevante aflate în posesia instituțiilor sau organismelor Uniunii, a statelor membre sau, în cazul în care documentele sunt considerate pertinente pentru reușita anchetei, în posesia oricărei persoane fizice sau juridice. |
| --- | --- |

(10)

Cercetările ar trebui să țină, de asemenea, seama de principiul conform căruia concluziile unei anchete trebuie să se bazeze exclusiv pe elemente cu valoare probatorie. În acest scop, comisiile de anchetă ar trebui să aibă, în special, acces la orice documente relevante aflate în posesia instituțiilor sau organismelor Uniunii, a statelor membre sau, în cazul în care documentele sunt considerate pertinente pentru reușita anchetei, în posesia oricărei persoane fizice sau juridice.

| (11) | În conformitate cu principiul cooperării loiale și cu angajamentul de a contribui la menținerea ordinii juridice a Uniunii, instituțiile și organismele Uniunii sau statele membre ar trebui să desemneze funcționari sau alți agenți autorizați să compară în fața comisiilor de anchetă, la invitația acestora. În plus, comisiile de anchetă ar trebui să aibă posibilitatea de a audia membrii Comisiei responsabili în materie, în cazul în care se consideră că depoziția lor este de importanță materială și necesară pentru evaluarea temeinică a chestiunii care face obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu principiul cooperării loiale și cu angajamentul de a contribui la menținerea ordinii juridice a Uniunii, instituțiile și organismele Uniunii sau statele membre ar trebui să desemneze funcționari sau alți agenți autorizați să compară în fața comisiilor de anchetă, la invitația acestora. În plus, comisiile de anchetă ar trebui să aibă posibilitatea de a audia membrii Comisiei responsabili în materie, în cazul în care se consideră că depoziția lor este de importanță materială și necesară pentru evaluarea temeinică a chestiunii care face obiectul anchetei.

| (12) | Pentru ca o comisie de anchetă să poată fi, însă, sigură că concluziile sale se bazează pe elemente cu valoare probatorie, aceasta ar trebui să fie îndrituită, de asemenea, să solicite audierea ca martor a oricărei persoane rezidente în Uniune cu obligația persoanei respective de a răspunde la întrebări cu bunăvoință, în totalitate și respectând adevărul. Mai mult, dacă funcționarii și ceilalți agenți ai Uniunii nu sunt autorizați în conformitate cu articolul 17 și articolul 19 din Statutul funcționarilor Uniunii Europene, stabilit prin Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 (5) al Consiliului și cu articolul 11 din Regimul aplicabil altor agenți ai Uniunii, specificat în același regulament, să se supună solicitărilor comisiilor, să ia parte la audieri, să dea declarații și să producă dovezi în persoană, funcționarul sau autoritatea responsabilă de refuzarea autorizării ar trebui să se prezinte în fața comitetului și să explice motivele refuzului. |
| --- | --- |

(12)

Pentru ca o comisie de anchetă să poată fi, însă, sigură că concluziile sale se bazează pe elemente cu valoare probatorie, aceasta ar trebui să fie îndrituită, de asemenea, să solicite audierea ca martor a oricărei persoane rezidente în Uniune cu obligația persoanei respective de a răspunde la întrebări cu bunăvoință, în totalitate și respectând adevărul. Mai mult, dacă funcționarii și ceilalți agenți ai Uniunii nu sunt autorizați în conformitate cu articolul 17 și articolul 19 din Statutul funcționarilor Uniunii Europene, stabilit prin Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 (5) al Consiliului și cu articolul 11 din Regimul aplicabil altor agenți ai Uniunii, specificat în același regulament, să se supună solicitărilor comisiilor, să ia parte la audieri, să dea declarații și să producă dovezi în persoană, funcționarul sau autoritatea responsabilă de refuzarea autorizării ar trebui să se prezinte în fața comitetului și să explice motivele refuzului.

| (13) | Atunci când au ratificat Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre au convenit, de asemenea, să confere Parlamentului European dreptul de a investiga alegațiile privind contravențiile sau cazurile de administrare defectuoasă în aplicarea legislației Uniunii. În consecință, ele ar trebui să se angajeze că autoritățile lor naționale acordă sprijinul necesar, în conformitate cu prevederile legislației naționale, pentru ca comisiile de anchetă să-și îndeplinească sarcinile. |
| --- | --- |

(13)

Atunci când au ratificat Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre au convenit, de asemenea, să confere Parlamentului European dreptul de a investiga alegațiile privind contravențiile sau cazurile de administrare defectuoasă în aplicarea legislației Uniunii. În consecință, ele ar trebui să se angajeze că autoritățile lor naționale acordă sprijinul necesar, în conformitate cu prevederile legislației naționale, pentru ca comisiile de anchetă să-și îndeplinească sarcinile.

| (14) | Având în vedere consolidarea controlului democratic la nivelul Uniunii, prevederile prezentului regulament conferă comisiilor de anchetă puteri mai largi. Pentru ca aceste dispoziții să producă efecte, pentru a mări eficiența anchetelor și pentru a le pune într-o mai strictă concordanță cu practicile parlamentare naționale, prezentul regulament ar trebui să prevadă posibilitatea aplicării unor pedepse efective, proporționale și disuasive în cazuri bine definite. Pedepsirea anumitor infracțiuni în conformitate cu legislația națională și declanșarea unor proceduri adecvate împotriva persoanelor care comit astfel de infracțiuni ar trebui să le incumbe statelor membre. |
| --- | --- |

(14)

Având în vedere consolidarea controlului democratic la nivelul Uniunii, prevederile prezentului regulament conferă comisiilor de anchetă puteri mai largi. Pentru ca aceste dispoziții să producă efecte, pentru a mări eficiența anchetelor și pentru a le pune într-o mai strictă concordanță cu practicile parlamentare naționale, prezentul regulament ar trebui să prevadă posibilitatea aplicării unor pedepse efective, proporționale și disuasive în cazuri bine definite. Pedepsirea anumitor infracțiuni în conformitate cu legislația națională și declanșarea unor proceduri adecvate împotriva persoanelor care comit astfel de infracțiuni ar trebui să le incumbe statelor membre.

| (15) | Se cuvine respectată doctrina separării puterilor, potrivit căreia puterea legislativă (parlamentul), puterea executivă (guvernul) și puterea judiciară (sistemul judiciar) ar trebui să fie separate una de alta, pentru a preveni abuzul de putere. |
| --- | --- |

(15)

Se cuvine respectată doctrina separării puterilor, potrivit căreia puterea legislativă (parlamentul), puterea executivă (guvernul) și puterea judiciară (sistemul judiciar) ar trebui să fie separate una de alta, pentru a preveni abuzul de putere.

| (16) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(16)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Secțiunea 1

Obiectul și normele generale de instituire a comisiilor de anchetă

Articolul 1

Obiectul

1.   Prezentul regulament stabilește modalități detaliate de exercitare a dreptului Parlamentului European de a ancheta, în contextul sarcinilor sale, fără a aduce atingere competențelor conferite prin tratate altor instituții sau organisme, pretinse încălcări ale normelor de drept sau administrarea defectuoasă în aplicarea dreptului Uniunii de către o instituție sau organism al Uniunii, de către un organism administrativ public al unui stat membru sau de către orice persoană împuternicită de Uniune să pună în aplicare legislația Uniunii.

2.   Dispozițiile privind organizarea internă a comisiilor de anchetă urmează să fie stabilite în Regulamentul de procedură al Parlamentului European.

Articolul 2

Instituirea și mandatul comisiilor de anchetă

1.   Cu respectarea condițiilor și restricțiilor stabilite prin tratate, Parlamentul European poate institui comisii de anchetă temporare.

2.   Parlamentul European poate institui astfel de comisii de anchetă la cererea unei pătrimi dintre membrii săi.

3.   Decizia de instituire a unei comisii de anchetă specifică mandatul acesteia, incluzând, în special:

| (a) | obiectul și scopul anchetei, cu raportare la prevederile pertinente din legislația Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

obiectul și scopul anchetei, cu raportare la prevederile pertinente din legislația Uniunii;

| (b) | componența, bazată pe o reprezentare echilibrată a forțelor politice; |
| --- | --- |

(b)

componența, bazată pe o reprezentare echilibrată a forțelor politice;

| (c) | termenul de prezentare a raportului acesteia, care nu va depăși 12 luni de la data primei sale reuniuni, putând fi prelungit de două ori, cu cel mult trei luni, printr-o decizie motivată a Parlamentului European. |
| --- | --- |

(c)

termenul de prezentare a raportului acesteia, care nu va depăși 12 luni de la data primei sale reuniuni, putând fi prelungit de două ori, cu cel mult trei luni, printr-o decizie motivată a Parlamentului European.

Articolul 3

Încetarea existenței comisiilor de anchetă

Comisiile de anchetă își încetează existența:

| (a) | odată cu prezentarea raportului lor; sau |
| --- | --- |

(a)

odată cu prezentarea raportului lor; sau

| (b) | la expirarea termenului de prezentare a raportului lor; precum și |
| --- | --- |

(b)

la expirarea termenului de prezentare a raportului lor; precum și

| (c) | în orice caz, la finalul legislaturii parlamentare. |
| --- | --- |

(c)

în orice caz, la finalul legislaturii parlamentare.

Articolul 4

Efectuarea unei noi anchete

Comisiile de anchetă nu pot fi instituite sau reinstituite pentru cercetarea unor chestiuni care au făcut deja obiectul activității unei comisii de anchetă, decât dacă au trecut cel puțin 12 luni de la desființarea precedentei comisii de anchetă în conformitate cu litera (a) sau (b) de la articolul 3 cu excepția cazului în care au apărut noi stări de fapt. O comisie de anchetă poate fi instituită în toate cazurile în care apar fapte noi și importante, de natură să determine, probabil, modificarea unor constatări materiale.

Secțiunea 2

Norme procedurale generale

Articolul 5

Incompatibilități

1.   O comisie de anchetă nu poate investiga presupuse fapte care sunt în curs de a fi examinate de o instanță judecătorească și atât timp cât procedura jurisdicțională nu este încă încheiată.

2.   În cazul în care, după instituirea unei comisii de anchetă, sunt inițiate proceduri jurisdicționale care au legătură cu faptele presupuse, Parlamentul European analizează dacă este necesară suspendarea cercetărilor întreprinse de comisie pe durata respectivelor proceduri, în conformitate cu articolul 226 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Durata suspendării nu este luată în considerație la calculul perioadei menționate la articolul 2 alineatul (3) litera (c).

3.   În termen de două luni fie de la înființarea unei comisii de anchetă, fie de la informarea Comisiei cu privire la o alegație efectuată în fața unei comisii de anchetă cu privire la o contravenție la dreptul comunitar comisă de un stat membru, Comisia poate informa Parlamentul European că un subiect care urmează să fie examinat de o comisie de anchetă face obiectul unei proceduri precontencioase a Uniunii. În aceste cazuri, comisia de anchetă ia toate măsurile necesare pentru a permite Comisiei să își exercite pe deplin competențele care i-au fost conferite prin tratate.

Articolul 6

Caracterul public al procedurilor

1.   Procedurile comisiilor de anchetă și, în special, audierile la care procedează comisiile se desfășoară public.

2.   În mod excepțional, la cererea unei pătrimi dintre membrii comisiei de anchetă, a unei instituții ori a unui organism al Uniunii sau a autorităților naționale vizate, procedurile se desfășoară in camera. Atunci când o persoană care prezintă dovezi sau un expert solicită să fie audiați in camera, comisia de anchetă analizează cererea respectivă și presupusele motive ale acesteia in camera.

Informațiile confidențial menționate la articolul 8 se examinează in camera.

Articolul 7

Persoane numite în cursul unei anchete

Comisia de anchetă informează toate persoanele numite în cursul unei anchete, cărora aceasta le-ar putea aduce prejudicii. Comisia audiază aceste persoane, la cerere.

Articolul 8

Confidențialitatea

1.   Informațiile obținute de comisiile de anchetă se folosesc exclusiv în scopul îndeplinirii sarcinilor acestora. Dacă conțin materiale confidențiale, ele nu pot fi dezvăluite. Parlamentul European prelucrează și protejează informațiile confidențiale în conformitate cu normele sale interne aplicabile „informațiilor UE clasificate” și „altor informații confidențiale” neclasificate.

2.   Alineatul (1) se aplică în mod corespunzător în cazul dezvăluirii informațiilor care:

| (a) | ar submina fie protejarea vieții private și a integrității persoanelor, în special în ceea ce privește legislația Uniunii în materie de protecție a datelor cu caracter personal, |
| --- | --- |

(a)

ar submina fie protejarea vieții private și a integrității persoanelor, în special în ceea ce privește legislația Uniunii în materie de protecție a datelor cu caracter personal,

| (b) | ar submina interesele comerciale ale persoanelor fizice sau juridice, inclusiv proprietatea intelectuală, fie |
| --- | --- |

(b)

ar submina interesele comerciale ale persoanelor fizice sau juridice, inclusiv proprietatea intelectuală, fie

| (c) | ar cauza prejudicii semnificative interesului Uniunii sau al unuia sau mai multor state membre. |
| --- | --- |

(c)

ar cauza prejudicii semnificative interesului Uniunii sau al unuia sau mai multor state membre.

3.   Membrii comisiei de anchetă și orice alte persoane care, în virtutea funcției pe care o dețin, au cunoștință de fapte, informații, documente sau obiecte asupra cărora trebuie păstrată confidențialitatea în conformitate cu dispozițiile adoptate de un stat membru sau de o instituție a Uniunii, au obligația de a păstra caracterul secret al acestora față de orice persoane neautorizate și față de public, chiar și după încetarea funcției pe care o dețin.

Articolul 9

Cooperarea

Instituțiile și organismele Uniunii și autoritățile naționale ale statelor membre, acționând în conformitate cu legislația Uniunii și cu legislația națională, ajută comisia de anchetă să-și îndeplinească îndatoririle în conformitate cu principiul cooperării loiale.

Articolul 10

Comunicări

Comunicarea cu autoritățile naționale ale statelor membre în scopul aplicării prezentului regulament se realizează prin intermediul reprezentanțelor permanente ale acestora pe lângă Uniune.

Articolul 11

Rezultatele anchetelor

1.   Comisia de anchetă își prezintă raportul final Parlamentului European.

2.   Raportul final al comisiei de anchetă poate cuprinde concluziile minorității, cu condiția ca acestea să fie sprijinite de cel puțin o pătrime dintre membrii comisiei.

3.   Parlamentul European poate adresa instituțiilor sau organismelor Uniunii sau statelor membre, în vederea transmiterii către autoritățile competente, orice recomandări pe care le adoptă pe baza raportului final.

Secțiunea 3

Ancheta

Articolul 12

Desfășurarea cercetărilor

1.   În vederea desfășurării cercetărilor, în limitele mandatului lor și sub rezerva articolelor 14–18, comisiile de anchetă pot:

| — | să audieze membrii instituțiilor Uniunii și membrii guvernelor statelor membre; |
| --- | --- |

—

să audieze membrii instituțiilor Uniunii și membrii guvernelor statelor membre;

| — | să obțină dovezi de la funcționari și alți agenți ai Uniunii sau ai statelor membre; |
| --- | --- |

—

să obțină dovezi de la funcționari și alți agenți ai Uniunii sau ai statelor membre;

| — | să obțină dovezi de la orice altă persoană care este rezidentă în Uniune; |
| --- | --- |

—

să obțină dovezi de la orice altă persoană care este rezidentă în Uniune;

| — | să solicite rapoarte de expertiză; |
| --- | --- |

—

să solicite rapoarte de expertiză;

| — | să solicite documente; |
| --- | --- |

—

să solicite documente;

| — | să facă cercetări la fața locului. |
| --- | --- |

—

să facă cercetări la fața locului.

2.   În cursul cercetărilor pe care le efectuează, comisiile de anchetă pot solicita asistență din partea autorităților naționale

3.   În eventualitatea în care presupusele încălcări sau cazuri de administrare defectuoasă în aplicarea dreptului Uniunii angajează răspunderea unui organism sau autorități a unui stat membru, comisia de anchetă poate solicita parlamentului statului membru în cauză să coopereze la anchetă.

În acest sens, Parlamentul European poate încheia acorduri interparlamentare cu parlamentele statelor membre.

Articolul 13

Cercetări la fața locului

Comisiile de anchetă pot face cercetări la fața locului. Atunci când este cazul, acestea se desfășoară în cooperare cu autoritățile naționale, în conformitate cu legislația națională.

Articolul 14

Cereri de documente

1.   La cererea comisiilor de anchetă, adresată instituțiilor și organismelor Uniunii, acestea pun la dispoziția comisiilor orice document relevant pe care îl dețin.

2.   La cererea comisiilor de anchetă, adresată autorităților statelor membre, acestea pun la dispoziția comisiilor orice document relevant pe care îl dețin, în conformitate cu legislația națională și cu condiția respectării normelor stabilite la articolul 346 alineatul (1) literele (a) și (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

3.   Comisiile de anchetă pot cere oricăror alte persoane fizice sau juridice în cauză să le pună la dispoziție orice documente pe care le consideră pertinente pentru reușita cercetărilor lor. Persoanele în cauză se conformează cererilor comisiilor, fără a aduce atingere obligațiilor ce decurg din legislația Uniunii și din aceea națională. În caz de confiscare a anumitor obiecte de către autoritățile de punere în execuție a dreptului național, aceste persoane pot invoca drepturile de care se bucură în conformitate cu legislația națională.

4.   În cererile de documente se va menționa temeiul juridic și scopul cererii și se va specifica ce documente sunt solicitate, fixându-se un termen-limită până la care trebuie furnizate documentele. În cereri se vor menționa și eventualele consecințe ale refuzului neîntemeiat de a furniza documentele solicitate.

Articolul 15

Martori

1.   În sensul prezentului regulament, „persoană” înseamnă o persoană fizică ce prezintă dovezi în cadrul unei audieri a unei comisii de anchetă în conformitate cu dispozițiile prezentului articol

În cazul în care consideră că acest lucru este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor lor, comisiile de anchetă pot solicita oricărei persoane rezidente în Uniune, să participe la o audiere în fața lor.

Fiecare solicitare va cuprinde numele, prenumele și adresa persoanei în cauză și va menționa cu exactitate subiectul și motivele pentru care comisia de anchetă dorește audierea persoanei respective. Solicitările vor fi transmise de comisii autorităților naționale competente ale statului membru în care persoana își are reședința în conformitate cu articolul 10. În conformitate cu principiul cooperării sincere și cu dispozițiile legale pertinente, autoritatea națională competentă citează persoana să se prezinte în fața comisiei de anchetă.

2.   Persoanele răspund la întrebările adresate de membrii comisiilor de anchetă cu bunăvoință, în totalitate și respectând adevărul. Ei pot invoca dreptul de a refuza furnizarea de dovezi de care s-ar fi bucurat dacă li s-ar fi solicitat să se prezinte la o audiere în fața unei comisii parlamentare de anchetă sau a unui organism similar din statul membru în care își au rezidența sau, în absența unei asemenea de comisii sau a unui asemenea organism, din statul membru în care are loc audierea.

Persoanele sunt informate anticipat cu privire la drepturile și obligațiile lor, precum și la eventualele consecințe ale refuzului neîntemeiat de a participa la audiere, ale furnizării de dovezi false și ale mituirii persoanelor.

Articolul 16

Mărturii depuse de membrii instituțiilor Uniunii și de membrii guvernelor statelor membre

Comisia de anchetă poate invita instituțiile Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene, sau guvernele statelor membre să desemneze unul sau mai mulți membri care să participe la lucrările sale, în cazul în care mărturia acestora este considerată a fi de importanță materială și necesară pentru evaluarea temeinică a chestiunii care face obiectul anchetei.

În urma unei cereri formulate în temeiul primului paragraf, Comisia desemnează unul sau mai mulți membrii ai Comisiei competenți în materie, care să compară în fața comisiei de anchetă.

Articolul 17

Funcționari și alți agenți ai Uniunii sau ai statelor membre

1.   Comisiile de anchetă pot invita instituțiile sau organismele Uniunii să desemneze unul sau mai mulți funcționari sau alți agenți care să ia parte la proceduri.

Instituțiile sau organismele Uniunii desemnează funcționari sau alți agenți pe care îi autorizează să compară în fața comisiilor de anchetă.

2.   În cazul în care consideră că audierea sa este necesară pentru îndeplinirea sarcinilor lor, comisiile de anchetă pot cita un anumit funcționar sau un anumit alt agent al Uniunii, pentru a depune mărturie cu privire la o chestiune legată de realizarea îndatoririlor sale profesionale. Dacă în conformitate cu articolul 17 și articolul 19 din Statutul funcționarilor Uniunii Europene și cu articolul 11 din Regimul aplicabil altor agenți ai Uniunii, funcționarii și ceilalți agenți în cauză nu sunt autorizați să se supună solicitărilor comisiilor, să ia parte la audieri, să dea declarații și să producă dovezi în persoană, funcționarul sau autoritatea responsabilă de refuzarea autorizației se prezintă în fața comisiei de anchetă și explică motivele refuzului.

3.   Comisiile de anchetă pot solicita statelor membre să desemneze unul sau mai mulți funcționari care să ia parte la proceduri.

4.   Statul membru în cauză desemnează funcționarii pe care îi autorizează să se prezinte în fața comisiei de anchetă, sub rezerva legislației respectivului statul membru.

Funcționarii în cauză vorbesc în numele guvernului lor și sunt instruiți de către acesta. Ei trebuie să respecte în continuare obligațiile ce le revin în temeiul legislației sub a cărei jurisdicție se află.

În cazul în care funcționarul în cauză nu este autorizat să furnizeze dovezi comisiei de anchetă, un reprezentant autorizat să își asume angajamente în numele guvernului statului membru respectiv se va prezenta în fața comisiei și va explica motivele.

Articolul 18

Experți

1.   Comisiile de anchetă pot hotărî obținerea unor rapoarte de expertiză din partea unuia sau a mai multor experți. Deciziile luate în acest sens definesc sarcinile experților și termenul până la care trebuie întocmit raportul.

2.   Experții pot exprima opinii exclusiv cu privire la aspectele care le-au fost indicate în mod expres.

3.   La propunerea experților, comisiile de anchetă pot solicita audierea oricărei persoane rezidente în Uniune în conformitate cu articolele 15 – 17.

4.   După întocmirea rapoartelor, experții pot fi audiați de comisiile de anchetă.

Articolul 19

Sancțiuni

1.   Respingerea sau nerespectarea obligațiilor stabilite prin prezentul regulament se consemnează într-o notă oficială.

Președintele Parlamentului European poate comunica, integral sau parțial, punctele de care s-a luat act în mod formal, luând măsuri pentru publicarea anunțului în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

2.   Statele membre asigură aplicarea sancțiunilor corespunzătoare, în conformitate cu legislația lor națională, pentru următoarele încălcări ale prezentului regulament:

| — | refuzul neîntemeiat de a furniza oricare dintre documentele solicitate; |
| --- | --- |

—

refuzul neîntemeiat de a furniza oricare dintre documentele solicitate;

| — | refuzul neîntemeiat al unei persoane a solicitării de a fi audiate; |
| --- | --- |

—

refuzul neîntemeiat al unei persoane a solicitării de a fi audiate;

| — | furnizarea de dovezi false precum și |
| --- | --- |

—

furnizarea de dovezi false precum și

| — | mituirea persoanelor. |
| --- | --- |

—

mituirea persoanelor.

Aceste sancțiuni sunt eficace, proporționale și disuasive și corespund sancțiunilor pentru încălcările aferente, în contextul lucrărilor comisiilor de anchetă din cadrul parlamentelor naționale.

3.   În cazul în care există suspiciuni rezonabile conform cărora o persoană a comis una dintre infracțiunile specificate la alineatul (2), statul membru în care aceasta își are rezidența instituie împotriva ei proceduri corespunzătoare, în conformitate cu legislația sa națională.

Articolul 20

Costuri

Cheltuielile de transport și diurnele membrilor și funcționarilor sau ale altor agenți ai organismelor și instituțiilor Uniunii sunt suportate de către respectivele organisme sau instituții. Parlamentul European rambursează cheltuielile de transport și cazare pentru alte persoane care compar în fața comisiilor de anchetă conform plafoanelor stabilite pentru audierea experților.

Secțiunea 4

Dispoziții finale

Articolul 21

Abrogare

Decizia 95/167/CE, Euratom, CECO se abrogă.

Articolul 22

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la: ... (6)

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ....

Pentru Parlamentul European

Președintele

---

(1)  JO ...

1

(2)  JO ...

2

(3)  JO L 78, 6.4.1995, p. 1.

3

(4)  Hotărârea pronunțată în cauzele conexate 281, 283 - 285 și 287/85, Germania, Franța, Țările de Jos, Danemarca și Regatul Unit/Comisie, [1987] CEJ 3203, punctul 28.

4

Germania, Franța, Țările de Jos, Danemarca și Regatul Unit/Comisie

(5)  JO L 56, 4.3.1968, p. 1.

5

(6)  JO ... A se introduce data: douăsprezece luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

6

---

Joi, 24 mai 2012

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/51

---

Joi, 24 mai 2012Situația din Ucraina, cazul Iuliei Timoșenko

P7_TA(2012)0221

Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la Ucraina (2012/2658(RSP))

2013/C 264 E/08

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina, în special rezoluțiile din 9 iunie 2011 (1), 27 octombrie 2011 (2) și 1 decembrie 2011 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina, în special rezoluțiile din 9 iunie 2011 (1), 27 octombrie 2011 (2) și 1 decembrie 2011 (3),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la situația Iuliei Timoșenko, adoptată la 3 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la situația Iuliei Timoșenko, adoptată la 3 aprilie 2012,

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, din 26 aprilie 2012, privind situația Iuliei Timoșenko, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, din 26 aprilie 2012, privind situația Iuliei Timoșenko,

| — | având în vedere declarația privind Campionatul Euro 2012, făcută de Androulla Vassiliou, comisarul european pentru sport, la 4 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația privind Campionatul Euro 2012, făcută de Androulla Vassiliou, comisarul european pentru sport, la 4 mai 2012,

| — | având în vedere declarația președintelui polonez, Bronislaw Komoroski, din 9 mai 2012, potrivit căreia Campionatul European de Fotbal din 2012 ar trebui să aibă loc, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președintelui polonez, Bronislaw Komoroski, din 9 mai 2012, potrivit căreia Campionatul European de Fotbal din 2012 ar trebui să aibă loc,

| — | având în vedere Raportul privind progresele înregistrate în procesul de punere în aplicare a politicii europene de vecinătate în Ucraina din 15 mai 2012 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind progresele înregistrate în procesul de punere în aplicare a politicii europene de vecinătate în Ucraina din 15 mai 2012 (4),

| — | având în vedere Concluziile cu ocazia reuniunii Consiliului de cooperare UE-Ucraina din 15 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile cu ocazia reuniunii Consiliului de cooperare UE-Ucraina din 15 mai 2012,

| — | având în vedere declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, organizat la Praga la 7 mai 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, organizat la Praga la 7 mai 2009,

| — | având în vedere încheierea negocierilor dintre UE și Ucraina cu privire la Acordul de asociere, inclusiv a negocierilor cu privire la o zonă de liber schimb complex și cuprinzător (DCFTA) și parafarea acestui acord, |
| --- | --- |

—

având în vedere încheierea negocierilor dintre UE și Ucraina cu privire la Acordul de asociere, inclusiv a negocierilor cu privire la o zonă de liber schimb complex și cuprinzător (DCFTA) și parafarea acestui acord,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre Uniunea Europeană și Ucraina, intrat în vigoare la 1 martie 1998 (5), și negocierile în curs cu privire la acordul de asociere (AA) destinat să înlocuiască APC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre Uniunea Europeană și Ucraina, intrat în vigoare la 1 martie 1998 (5), și negocierile în curs cu privire la acordul de asociere (AA) destinat să înlocuiască APC,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Ucraina este o țară cu importanță strategică pentru UE; întrucât, având în vedere mărimea, resursele, populația și situația sa geografică, Ucraina ocupă o poziție distinctă în Europa, ea fiind un actor regional major, care exercită o influență considerabilă asupra securității, stabilității și prosperității întregului continent și ar trebui, prin urmare, să își asume responsabilitatea politică; |
| --- | --- |

A.

întrucât Ucraina este o țară cu importanță strategică pentru UE; întrucât, având în vedere mărimea, resursele, populația și situația sa geografică, Ucraina ocupă o poziție distinctă în Europa, ea fiind un actor regional major, care exercită o influență considerabilă asupra securității, stabilității și prosperității întregului continent și ar trebui, prin urmare, să își asume responsabilitatea politică;

| B. | întrucât situația drepturilor omului în Ucraina, respectarea de către aceasta a libertăților civile, a libertăților fundamentale și a statului de drept și asigurarea unor proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente și concentrarea sa asupra reformei interne reprezintă premise indispensabile pentru continuarea dezvoltării relațiilor dintre UE și Ucraina; |
| --- | --- |

B.

întrucât situația drepturilor omului în Ucraina, respectarea de către aceasta a libertăților civile, a libertăților fundamentale și a statului de drept și asigurarea unor proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente și concentrarea sa asupra reformei interne reprezintă premise indispensabile pentru continuarea dezvoltării relațiilor dintre UE și Ucraina;

| C. | întrucât semnarea unui Acord de asociere UE-Ucraina, care să includă o zonă de liber schimb aprofundat și cuprinzător, va fi importantă în cadrul perspectivelor europene ale Ucrainei; întrucât, cu cât Ucraina împărtășește mai multe valori comune cu UE și cu cât realizează mai multe reforme în spiritul acestui acord, cu atât mai profunde vor deveni relațiile sale cu UE; întrucât este totodată important ca UE să extindă zona statului de drept și a prosperității la frontierele sale din est, o parte importantă dintre acestea fiind constituită de granița cu Ucraina; |
| --- | --- |

C.

întrucât semnarea unui Acord de asociere UE-Ucraina, care să includă o zonă de liber schimb aprofundat și cuprinzător, va fi importantă în cadrul perspectivelor europene ale Ucrainei; întrucât, cu cât Ucraina împărtășește mai multe valori comune cu UE și cu cât realizează mai multe reforme în spiritul acestui acord, cu atât mai profunde vor deveni relațiile sale cu UE; întrucât este totodată important ca UE să extindă zona statului de drept și a prosperității la frontierele sale din est, o parte importantă dintre acestea fiind constituită de granița cu Ucraina;

| D. | întrucât în Ucraina nu a avut încă loc o reformă cuprinzătoare a sistemului judiciar și nu au fost încă luate măsuri pentru a se asigura respectarea statului de drept în cadrul anchetelor și urmăririlor penale, inclusiv a principiului unor proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente; întrucât aceste reforme trebuie dezvoltate în strânsă cooperare cu Comisia de la Veneția; întrucât o hotărâre judecătorească în cererea de recurs în cazul dnei Timoșenko împotriva hotărârii Tribunalului districtului Pechersk din Kiev este prevăzută pentru 26 iunie 2012; |
| --- | --- |

D.

întrucât în Ucraina nu a avut încă loc o reformă cuprinzătoare a sistemului judiciar și nu au fost încă luate măsuri pentru a se asigura respectarea statului de drept în cadrul anchetelor și urmăririlor penale, inclusiv a principiului unor proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente; întrucât aceste reforme trebuie dezvoltate în strânsă cooperare cu Comisia de la Veneția; întrucât o hotărâre judecătorească în cererea de recurs în cazul dnei Timoșenko împotriva hotărârii Tribunalului districtului Pechersk din Kiev este prevăzută pentru 26 iunie 2012;

| E. | întrucât condamnarea, la 11 octombrie 2011, a fostului prim-ministru al Ucrainei, Iulia Timoșenko, la șapte ani de închisoare și procesele altor înalți demnitari din fostul guvern sunt inacceptabile și reprezintă un act de justiție selectivă; întrucât se constată serioase deficiențe în ceea ce privește independența sistemului judiciar și lipsa unei reforme cu privire la toate aspectele procesului judiciar: urmărire, proces, condamnare, detenție și recurs; |
| --- | --- |

E.

întrucât condamnarea, la 11 octombrie 2011, a fostului prim-ministru al Ucrainei, Iulia Timoșenko, la șapte ani de închisoare și procesele altor înalți demnitari din fostul guvern sunt inacceptabile și reprezintă un act de justiție selectivă; întrucât se constată serioase deficiențe în ceea ce privește independența sistemului judiciar și lipsa unei reforme cu privire la toate aspectele procesului judiciar: urmărire, proces, condamnare, detenție și recurs;

| F. | întrucât UE subliniază în continuare faptul că este necesar să se respecte statul de drept, care include proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente, evitându-se riscul de a da impresia că măsurile judiciare sunt aplicate în mod selectiv; întrucât UE consideră că aceste principii sunt deosebit de importante într-o țară care aspiră să dezvolte o relație contractuală mai profundă și bazată pe o asociere politică, |
| --- | --- |

F.

întrucât UE subliniază în continuare faptul că este necesar să se respecte statul de drept, care include proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente, evitându-se riscul de a da impresia că măsurile judiciare sunt aplicate în mod selectiv; întrucât UE consideră că aceste principii sunt deosebit de importante într-o țară care aspiră să dezvolte o relație contractuală mai profundă și bazată pe o asociere politică,

| G. | întrucât în Ucraina corupția și abuzul de putere sunt în continuare întâlnite la scară largă și impun o reacție fără echivoc din partea autorităților prin aducerea celor responsabili în fața justiției; întrucât urmăririle și anchetele trebuie să fie imparțiale și independente și să nu fie folosite în scopuri politice; |
| --- | --- |

G.

întrucât în Ucraina corupția și abuzul de putere sunt în continuare întâlnite la scară largă și impun o reacție fără echivoc din partea autorităților prin aducerea celor responsabili în fața justiției; întrucât urmăririle și anchetele trebuie să fie imparțiale și independente și să nu fie folosite în scopuri politice;

| H. | întrucât, în raportul său preliminar, Comitetul danez de la Helsinki pentru drepturile omului, care a monitorizat procedura judiciară în acțiunea împotriva Iuliei Timoșenko, a identificat deficiențe fundamentale ale sistemului judiciar penal ucrainean, care au afectat în mod negativ protecția drepturilor omului și statul de drept; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în raportul său preliminar, Comitetul danez de la Helsinki pentru drepturile omului, care a monitorizat procedura judiciară în acțiunea împotriva Iuliei Timoșenko, a identificat deficiențe fundamentale ale sistemului judiciar penal ucrainean, care au afectat în mod negativ protecția drepturilor omului și statul de drept;

| I. | întrucât perspectiva europeană a Ucrainei trebuie să se bazeze pe o politică de reforme sistematice și ireversibile în mai multe sectoare instituționale, politice, economice și sociale importante; întrucât unele reforme importante au fost deja sau sunt în curs de a fi realizate, pe când altele mai trebuie încă introduse; întrucât cadrul oferit de acordul de asociere va pune la dispoziția Ucrainei un instrument esențial de modernizare și o foaie de parcurs pentru orientarea reformelor interne, precum și un instrument de reconciliere națională, care va ajuta țara să depășească recentele tendințe negative, să reducă clivajele existente în societatea ucraineană și să se unească în jurul obiectivului pe care îl reprezintă perspectiva sa europeană, pe baza valorilor democrației, ale statului de drept, ale drepturilor omului și ale bunei guvernanțe; |
| --- | --- |

I.

întrucât perspectiva europeană a Ucrainei trebuie să se bazeze pe o politică de reforme sistematice și ireversibile în mai multe sectoare instituționale, politice, economice și sociale importante; întrucât unele reforme importante au fost deja sau sunt în curs de a fi realizate, pe când altele mai trebuie încă introduse; întrucât cadrul oferit de acordul de asociere va pune la dispoziția Ucrainei un instrument esențial de modernizare și o foaie de parcurs pentru orientarea reformelor interne, precum și un instrument de reconciliere națională, care va ajuta țara să depășească recentele tendințe negative, să reducă clivajele existente în societatea ucraineană și să se unească în jurul obiectivului pe care îl reprezintă perspectiva sa europeană, pe baza valorilor democrației, ale statului de drept, ale drepturilor omului și ale bunei guvernanțe;

| J. | întrucât Ucraina va găzdui în iunie Campionatul European de Fotbal 2012 împreună cu Polonia; întrucât, deși până în momentul de față politicieni europeni de rang înalt au declarat că nu vor participa la meciurile care vor avea loc în Ucraina, ei nu au făcut apel la boicotarea meciurilor din Campionatul European de Fotbal; |
| --- | --- |

J.

întrucât Ucraina va găzdui în iunie Campionatul European de Fotbal 2012 împreună cu Polonia; întrucât, deși până în momentul de față politicieni europeni de rang înalt au declarat că nu vor participa la meciurile care vor avea loc în Ucraina, ei nu au făcut apel la boicotarea meciurilor din Campionatul European de Fotbal;

| 1. | subliniază că unul dintre principalele obiective ale politicii sale externe îl constituie consolidarea și stimularea relațiilor cu Ucraina și întărirea politicii europene de vecinătate, ce urmărește încurajarea relațiilor politice, economice și culturale dintre țările în cauză și UE și statele sale membre; subliniază că semnarea și ratificarea acordului de asociere și punerea sa efectivă în aplicare va necesita o îmbunătățire a situației drepturilor omului, inclusiv dezincriminarea deciziilor politice într-un cod penal reformat, respectarea statului de drept și a democrației profunde, punându-se totodată capăt reprimării opoziției politice, precum și alegeri libere, corecte și transparente; |
| --- | --- |

1.

subliniază că unul dintre principalele obiective ale politicii sale externe îl constituie consolidarea și stimularea relațiilor cu Ucraina și întărirea politicii europene de vecinătate, ce urmărește încurajarea relațiilor politice, economice și culturale dintre țările în cauză și UE și statele sale membre; subliniază că semnarea și ratificarea acordului de asociere și punerea sa efectivă în aplicare va necesita o îmbunătățire a situației drepturilor omului, inclusiv dezincriminarea deciziilor politice într-un cod penal reformat, respectarea statului de drept și a democrației profunde, punându-se totodată capăt reprimării opoziției politice, precum și alegeri libere, corecte și transparente;

| 2. | subliniază că problemele actuale în relațiile dintre Ucraina și Uniunea Europeană pot fi rezolvate numai cu condiția unei dorințe clare a autorităților ucrainene de a elabora și de a pune în aplicare reformele necesare, în special în domeniul legal și judiciar, cu scopul de adera pe deplin la principiile democrației, respectării drepturilor omului și libertăților fundamentale, drepturilor minorităților și statului de drept; solicită acordarea unui sprijin activ și eficace în procesul de reformă de către instituțiile Uniunii Europene și ale Consiliului Europei, inclusiv Comisia sa de la Veneția; |
| --- | --- |

2.

subliniază că problemele actuale în relațiile dintre Ucraina și Uniunea Europeană pot fi rezolvate numai cu condiția unei dorințe clare a autorităților ucrainene de a elabora și de a pune în aplicare reformele necesare, în special în domeniul legal și judiciar, cu scopul de adera pe deplin la principiile democrației, respectării drepturilor omului și libertăților fundamentale, drepturilor minorităților și statului de drept; solicită acordarea unui sprijin activ și eficace în procesul de reformă de către instituțiile Uniunii Europene și ale Consiliului Europei, inclusiv Comisia sa de la Veneția;

| 3. | își reafirmă preocuparea cu privire la procedurile judiciare împotriva foștilor și actualilor înalți demnitari din guvern, care nu au fost desfășurate conform standardelor europene de corectitudine, imparțialitate, transparență și independență; solicită eliberarea necondiționată și imediată a tuturor prizonierilor condamnați pe motive politice, inclusiv a liderilor opoziției; |
| --- | --- |

3.

își reafirmă preocuparea cu privire la procedurile judiciare împotriva foștilor și actualilor înalți demnitari din guvern, care nu au fost desfășurate conform standardelor europene de corectitudine, imparțialitate, transparență și independență; solicită eliberarea necondiționată și imediată a tuturor prizonierilor condamnați pe motive politice, inclusiv a liderilor opoziției;

| 4. | deplânge condamnarea fostului prim-ministru Iulia Timoșenko; subliniază faptul că o consolidare a statului de drept și un sistem judiciar independent, precum și inițierea unei lupte credibile împotriva corupției, sunt esențiale nu numai pentru aprofundarea relațiilor UE-Ucraina, ci și pentru consolidarea democrației în Ucraina; |
| --- | --- |

4.

deplânge condamnarea fostului prim-ministru Iulia Timoșenko; subliniază faptul că o consolidare a statului de drept și un sistem judiciar independent, precum și inițierea unei lupte credibile împotriva corupției, sunt esențiale nu numai pentru aprofundarea relațiilor UE-Ucraina, ci și pentru consolidarea democrației în Ucraina;

| 5. | invită autoritățile ucrainene să facă distincția între responsabilitatea politică și cea penală și să își modifice în consecință codul penal în prezent în vigoare; subliniază că lupta democratică pentru decizii politice trebuie să aibă loc în parlament, cu participarea alegătorilor la alegeri libere, și nu trebuie să fie distrusă prin acte motivate politic sau personal de urmărire penală și procese manipulate în instanțe penale; |
| --- | --- |

5.

invită autoritățile ucrainene să facă distincția între responsabilitatea politică și cea penală și să își modifice în consecință codul penal în prezent în vigoare; subliniază că lupta democratică pentru decizii politice trebuie să aibă loc în parlament, cu participarea alegătorilor la alegeri libere, și nu trebuie să fie distrusă prin acte motivate politic sau personal de urmărire penală și procese manipulate în instanțe penale;

| 6. | solicită autorităților ucrainene să clarifice situația prizonierilor condamnați pe motive politice, înainte de începerea campaniei electorale; |
| --- | --- |

6.

solicită autorităților ucrainene să clarifice situația prizonierilor condamnați pe motive politice, înainte de începerea campaniei electorale;

| 7. | invită autoritățile ucrainene să garanteze imparțialitatea și transparența în cererea de casare în cazul dnei Timoșenko, care ar trebui să respecte normele și practicile legale corecte și echitabile, comune în Europa, și cere să se pună capăt utilizării justiției selective îndreptate împotriva opozanților politici și de altă natură; regretă faptul că Înalta Curte a Ucrainei specializată în drept penal și civil a amânat pronunțarea sentinței în cererea de casare în cazul dnei Timoșenko împotriva hotărârii Tribunalului districtului Pechersk din Kiev; ia act de amânarea audierii în cererea de casare în cazul Iuliei Timoșenko pentru data de 26 iunie 2012; consideră că acest fapt este regretabil și trage un semnal de alarmă asupra prelungirii proceselor judiciare; |
| --- | --- |

7.

invită autoritățile ucrainene să garanteze imparțialitatea și transparența în cererea de casare în cazul dnei Timoșenko, care ar trebui să respecte normele și practicile legale corecte și echitabile, comune în Europa, și cere să se pună capăt utilizării justiției selective îndreptate împotriva opozanților politici și de altă natură; regretă faptul că Înalta Curte a Ucrainei specializată în drept penal și civil a amânat pronunțarea sentinței în cererea de casare în cazul dnei Timoșenko împotriva hotărârii Tribunalului districtului Pechersk din Kiev; ia act de amânarea audierii în cererea de casare în cazul Iuliei Timoșenko pentru data de 26 iunie 2012; consideră că acest fapt este regretabil și trage un semnal de alarmă asupra prelungirii proceselor judiciare;

| 8. | îndeamnă autoritățile ucrainene să asigure respectarea deplină a dreptului tuturor prizonierilor condamnați pe motive politice, inclusiv în cazul dnei Timoșenko, dlui Luțenko și al dlui Ivanșcenko, la asistență medicală adecvată într-o instituție corespunzătoare, precum și dreptul de a avea acces la avocații lor fără restricții și de a fi vizitați de către rude și alte persoane precum ambasadorul UE; subliniază necesitatea ca Ucraina să respecte pe deplin drepturile omului și drepturile legale ale acuzaților și deținuților, inclusiv dreptul la asistență medicală, conform standardelor internaționale; condamnă utilizarea forței de către gardienii penitenciarelor împotriva Iuliei Timoșenko și reamintește obligația Ucrainei de a ancheta imediat și imparțial orice plângere privind tortura și ale forme de tratament crud, inuman sau degradant; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă autoritățile ucrainene să asigure respectarea deplină a dreptului tuturor prizonierilor condamnați pe motive politice, inclusiv în cazul dnei Timoșenko, dlui Luțenko și al dlui Ivanșcenko, la asistență medicală adecvată într-o instituție corespunzătoare, precum și dreptul de a avea acces la avocații lor fără restricții și de a fi vizitați de către rude și alte persoane precum ambasadorul UE; subliniază necesitatea ca Ucraina să respecte pe deplin drepturile omului și drepturile legale ale acuzaților și deținuților, inclusiv dreptul la asistență medicală, conform standardelor internaționale; condamnă utilizarea forței de către gardienii penitenciarelor împotriva Iuliei Timoșenko și reamintește obligația Ucrainei de a ancheta imediat și imparțial orice plângere privind tortura și ale forme de tratament crud, inuman sau degradant;

| 9. | solicită autorităților ucrainene să înființeze un comitet juridic internațional independent și imparțial care să raporteze posibilele încălcări ale drepturilor și libertăților fundamentale în cazul Iuliei Timoșenko și al altor membri ai guvernului său; ia act cu satisfacție de rezultatele întâlnirii Președintelui Parlamentului European, dl Martin Schulz, cu prim-ministrul Ucrainei, dl Mykola Azarov, și așteaptă ca autoritățile ucrainene să răspundă la propunerea convenită cu orientări de implementare promptă a acesteia, pentru a asigura, în cooperare și cu sprijinul echipei medicale Charité, tratamentul medical adecvat pentru doamna Iulia Timoșenko, precum și controlul judiciar realizat de o personalitate cu autoritate și competență din UE cu privire la procesele de apel și casare și procesele viitoare în care va fi implicată fostul prim-ministru al Ucrainei; |
| --- | --- |

9.

solicită autorităților ucrainene să înființeze un comitet juridic internațional independent și imparțial care să raporteze posibilele încălcări ale drepturilor și libertăților fundamentale în cazul Iuliei Timoșenko și al altor membri ai guvernului său; ia act cu satisfacție de rezultatele întâlnirii Președintelui Parlamentului European, dl Martin Schulz, cu prim-ministrul Ucrainei, dl Mykola Azarov, și așteaptă ca autoritățile ucrainene să răspundă la propunerea convenită cu orientări de implementare promptă a acesteia, pentru a asigura, în cooperare și cu sprijinul echipei medicale Charité, tratamentul medical adecvat pentru doamna Iulia Timoșenko, precum și controlul judiciar realizat de o personalitate cu autoritate și competență din UE cu privire la procesele de apel și casare și procesele viitoare în care va fi implicată fostul prim-ministru al Ucrainei;

| 10. | salută faptul că Iulia Timoșenko a fost transferată din penitenciarul Kachanivska la un spital ales de ea și ia notă de recenta vizită a unor experți medicali internaționali; |
| --- | --- |

10.

salută faptul că Iulia Timoșenko a fost transferată din penitenciarul Kachanivska la un spital ales de ea și ia notă de recenta vizită a unor experți medicali internaționali;

| 11. | insistă ca toate procedurile judiciare împotriva foștilor și actualilor înalți demnitari din guvern să se desfășoare conform standardelor europene de corectitudine, imparțialitate, transparență și independență; condamnă faptul că autoritățile ucrainene aduc capete de cauzare noi motivate politici împotriva doamnei Timoșenko și a altora, în contradicție cu principiile statului de drept; |
| --- | --- |

11.

insistă ca toate procedurile judiciare împotriva foștilor și actualilor înalți demnitari din guvern să se desfășoare conform standardelor europene de corectitudine, imparțialitate, transparență și independență; condamnă faptul că autoritățile ucrainene aduc capete de cauzare noi motivate politici împotriva doamnei Timoșenko și a altora, în contradicție cu principiile statului de drept;

| 12. | este extrem de preocupat de situația libertăților democratice, precum și de practica transformării instituțiilor statului în instrumente pentru atingerea unor scopuri partizane și de răzbunare politică; |
| --- | --- |

12.

este extrem de preocupat de situația libertăților democratice, precum și de practica transformării instituțiilor statului în instrumente pentru atingerea unor scopuri partizane și de răzbunare politică;

| 13. | subliniază importanța majoră a unor alegeri parlamentare libere, corecte și transparente care vor avea loc la sfârșitul acestui an în Ucraina, care să includă dreptul liderilor opoziției de a participa, precum și nevoia de a menține un angajament puternic față de valorile democratice și statul de drept, chiar și în perioada dintre alegeri; cere Parlamentului European să participe în nume propriu la o misiune internațională de observare a alegerilor, pentru a observa următoarele alegeri parlamentare; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța majoră a unor alegeri parlamentare libere, corecte și transparente care vor avea loc la sfârșitul acestui an în Ucraina, care să includă dreptul liderilor opoziției de a participa, precum și nevoia de a menține un angajament puternic față de valorile democratice și statul de drept, chiar și în perioada dintre alegeri; cere Parlamentului European să participe în nume propriu la o misiune internațională de observare a alegerilor, pentru a observa următoarele alegeri parlamentare;

| 14. | reamintește autorităților ucrainene necesitatea unor reforme exhaustive, care trebuie aplicate pentru a deschide calea alinierii Ucrainei la normele și standardele europene; subliniază că apropierea Ucrainei de UE ar trebui să se bazeze pe angajamentul acesteia din urmă față de valorile și libertățile UE; subliniază că un sistem judiciar independent reprezintă o piatră de temelie pentru aceste standarde; |
| --- | --- |

14.

reamintește autorităților ucrainene necesitatea unor reforme exhaustive, care trebuie aplicate pentru a deschide calea alinierii Ucrainei la normele și standardele europene; subliniază că apropierea Ucrainei de UE ar trebui să se bazeze pe angajamentul acesteia din urmă față de valorile și libertățile UE; subliniază că un sistem judiciar independent reprezintă o piatră de temelie pentru aceste standarde;

| 15. | subliniază faptul că respectarea deplină a legislației în materie de drepturile omului și instituirea unor standarde de bază OSCE ar crește credibilitatea Ucrainei la conducerea OSCE, care va avea loc în 2013; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că respectarea deplină a legislației în materie de drepturile omului și instituirea unor standarde de bază OSCE ar crește credibilitatea Ucrainei la conducerea OSCE, care va avea loc în 2013;

| 16. | deși își exprimă sprijinul pentru succesul Campionatului European de Fotbal din 2012 din Polonia și Ucraina, face apel la politicienii europeni care vor participa la meciurile EURO 2012 din Ucraina să facă cunoscut în mod public faptul că sunt conștienți de situația politică din țară și să încerce să viziteze deținuții politici în penitenciare, sau să participe în calitate privată, nu ca VIP-uri; |
| --- | --- |

16.

deși își exprimă sprijinul pentru succesul Campionatului European de Fotbal din 2012 din Polonia și Ucraina, face apel la politicienii europeni care vor participa la meciurile EURO 2012 din Ucraina să facă cunoscut în mod public faptul că sunt conștienți de situația politică din țară și să încerce să viziteze deținuții politici în penitenciare, sau să participe în calitate privată, nu ca VIP-uri;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție SEAE, Consiliului, Comisiei, statelor membre, președintelui, guvernului și parlamentului Ucrainei, precum și adunărilor parlamentare ale Consiliului Europei și ale OSCE. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție SEAE, Consiliului, Comisiei, statelor membre, președintelui, guvernului și parlamentului Ucrainei, precum și adunărilor parlamentare ale Consiliului Europei și ale OSCE.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0272.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0472.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0545.

(4)  SWD(2012)0124.

(5)  JO L 49, 19.2.1998, p. 1.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/54

---

Joi, 24 mai 2012Combaterea homofobiei în Europa

P7_TA(2012)0222

Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la combaterea homofobiei în Europa (2012/2657(RSP))

2013/C 264 E/09

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional privind drepturile civile și politice, Convenția cu privire la drepturile copilului și Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional privind drepturile civile și politice, Convenția cu privire la drepturile copilului și Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| — | având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (5) și articolele 6, 7, 21 și 27 din Tratatul privind Uniunea Europeană, articolele 10 și 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (5) și articolele 6, 7, 21 și 27 din Tratatul privind Uniunea Europeană, articolele 10 și 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Setul de instrumente pentru promovarea și protejarea exercitării tuturor drepturilor omului de către persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale și transgender (LGBT) adoptat de Grupul de lucru pentru drepturile omului al Consiliului Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Setul de instrumente pentru promovarea și protejarea exercitării tuturor drepturilor omului de către persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale și transgender (LGBT) adoptat de Grupul de lucru pentru drepturile omului al Consiliului Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția 1728 din 29 aprilie 2010 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind discriminarea bazată pe orientarea sexuală și identitatea de gen, precum și Recomandarea CM/Rec(2010)5 din 31 martie 2010 a Comitetului Miniștrilor privind măsurile de combatere a discriminării pe motive de orientare sexuală sau identitate de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1728 din 29 aprilie 2010 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind discriminarea bazată pe orientarea sexuală și identitatea de gen, precum și Recomandarea CM/Rec(2010)5 din 31 martie 2010 a Comitetului Miniștrilor privind măsurile de combatere a discriminării pe motive de orientare sexuală sau identitate de gen,

| — | având în vedere Raportul din noiembrie 2010 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, intitulat „Homofobia, transfobia și discriminarea pe motive de orientare sexuală și identitate de gen”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din noiembrie 2010 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, intitulat „Homofobia, transfobia și discriminarea pe motive de orientare sexuală și identitate de gen”,

| — | având în vedere Rezoluția sa anterioară din 18 aprilie 2012 referitoare la drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în domeniu, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa anterioară din 18 aprilie 2012 referitoare la drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în domeniu, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa anterioară din 14 decembrie 2011 referitoare la apropiatul Summit UE-Rusia (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa anterioară din 14 decembrie 2011 referitoare la apropiatul Summit UE-Rusia (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa anterioară din 28 septembrie 2011 referitoare la drepturile omului, orientarea sexuală și identitatea de gen la Organizația Națiunilor Unite (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa anterioară din 28 septembrie 2011 referitoare la drepturile omului, orientarea sexuală și identitatea de gen la Organizația Națiunilor Unite (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa anterioară din 19 ianuarie 2011 referitoare la încălcarea dreptului la libertatea de exprimare și discriminarea pe motive de orientare sexuală în Lituania (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa anterioară din 19 ianuarie 2011 referitoare la încălcarea dreptului la libertatea de exprimare și discriminarea pe motive de orientare sexuală în Lituania (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa anterioară din 17 septembrie 2009 referitoare la legea lituaniană privind protecția minorilor împotriva efectelor dăunătoare ale informațiilor publice (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa anterioară din 17 septembrie 2009 referitoare la legea lituaniană privind protecția minorilor împotriva efectelor dăunătoare ale informațiilor publice (5),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la homofobie, în special Rezoluția din 26 aprilie 2007 privind homofobia în Europa (6), Rezoluția din 15 iunie 2006 privind intensificarea violenței rasiste și homofobe în Europa (7) și Rezoluția din 18 ianuarie 2006 privind homofobia în Europa (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la homofobie, în special Rezoluția din 26 aprilie 2007 privind homofobia în Europa (6), Rezoluția din 15 iunie 2006 privind intensificarea violenței rasiste și homofobe în Europa (7) și Rezoluția din 18 ianuarie 2006 privind homofobia în Europa (8),

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană este fondată pe valori precum respectul pentru demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectul pentru drepturile omului, inclusiv pentru drepturile persoanelor aparținând minorităților, și trebuie să afirme și să promoveze aceste valori în relațiile cu comunitatea internațională; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană este fondată pe valori precum respectul pentru demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectul pentru drepturile omului, inclusiv pentru drepturile persoanelor aparținând minorităților, și trebuie să afirme și să promoveze aceste valori în relațiile cu comunitatea internațională;

| B. | întrucât homofobia se definește prin frica și aversiunea iraționale bazate pe prejudecăți față de homosexualitatea feminină și masculină și față de persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale și transgender (LGBT) și este similară rasismului, xenofobiei, antisemitismului și sexismului și întrucât homofobia se manifestă în diferite forme în sfera publică și privată, de exemplu prin discursurile de instigare la ură și la discriminare, prin ridiculizare și violență verbală, psihologică și fizică, prin persecuții și crime, prin discriminare cu încălcarea principiului egalității și prin limitări nejustificate și nerezonabile ale drepturilor, acestea fiind adesea ascunse în spatele unor justificări bazate pe ordinea publică, pe libertatea religioasă și pe dreptul la obiecție pe motive de conștiință; |
| --- | --- |

B.

întrucât homofobia se definește prin frica și aversiunea iraționale bazate pe prejudecăți față de homosexualitatea feminină și masculină și față de persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale și transgender (LGBT) și este similară rasismului, xenofobiei, antisemitismului și sexismului și întrucât homofobia se manifestă în diferite forme în sfera publică și privată, de exemplu prin discursurile de instigare la ură și la discriminare, prin ridiculizare și violență verbală, psihologică și fizică, prin persecuții și crime, prin discriminare cu încălcarea principiului egalității și prin limitări nejustificate și nerezonabile ale drepturilor, acestea fiind adesea ascunse în spatele unor justificări bazate pe ordinea publică, pe libertatea religioasă și pe dreptul la obiecție pe motive de conștiință;

| C. | întrucât în Rusia au fost adoptate legi penale și administrative împotriva „propagandei homosexuale” în regiunea Riazan în 2006, în Arhangelsk în 2011, în Kostroma și Sankt Petersburg în 2012, iar regiunile Novosibirsk, Samara, Kirov, Krasnoyarsk și Kaliningrad examinează în prezent astfel de proiecte de lege; întrucât aceste legi prevăd diferite amenzi de până la 1 270 EUR pentru persoanele fizice și de până la 12 700 EUR pentru asociații și companii și întrucât Duma de Stat examinează un proiect de lege similar; |
| --- | --- |

C.

întrucât în Rusia au fost adoptate legi penale și administrative împotriva „propagandei homosexuale” în regiunea Riazan în 2006, în Arhangelsk în 2011, în Kostroma și Sankt Petersburg în 2012, iar regiunile Novosibirsk, Samara, Kirov, Krasnoyarsk și Kaliningrad examinează în prezent astfel de proiecte de lege; întrucât aceste legi prevăd diferite amenzi de până la 1 270 EUR pentru persoanele fizice și de până la 12 700 EUR pentru asociații și companii și întrucât Duma de Stat examinează un proiect de lege similar;

| D. | întrucât în Ucraina Parlamentul examinează în prezent două proiecte de lege depuse în 2011 și 2012 care vizează încadrarea ca infracțiune a „răspândirii homosexualității”, inclusiv prin „desfășurarea de reuniuni, marșuri, acțiuni, demonstrații și evenimente de masă care au drept scop distribuirea intenționată a unor informații pozitive despre homosexualitate” și care prevăd amenzi și pedepse de până la cinci ani de închisoare și întrucât Comisia pentru libertatea de exprimare și de informare a Parlamentului ucrainean sprijină aceste proiecte de lege; |
| --- | --- |

D.

întrucât în Ucraina Parlamentul examinează în prezent două proiecte de lege depuse în 2011 și 2012 care vizează încadrarea ca infracțiune a „răspândirii homosexualității”, inclusiv prin „desfășurarea de reuniuni, marșuri, acțiuni, demonstrații și evenimente de masă care au drept scop distribuirea intenționată a unor informații pozitive despre homosexualitate” și care prevăd amenzi și pedepse de până la cinci ani de închisoare și întrucât Comisia pentru libertatea de exprimare și de informare a Parlamentului ucrainean sprijină aceste proiecte de lege;

| E. | întrucât în Moldova orașele Bălți, Sorochi, Drochia, Cahul, Ceadîr Lunga și Hiliuți, precum și raioanele Anenii Noi și Basarabeasca au adoptat recent legi pentru interzicerea „propagandei agresive a orientărilor sexuale netradiționale” și, într-un caz, a „activităților musulmane”; întrucât astfel de măsuri au fost deja declarate neconstituționale de Cancelaria de Stat în cazul Chetriș; |
| --- | --- |

E.

întrucât în Moldova orașele Bălți, Sorochi, Drochia, Cahul, Ceadîr Lunga și Hiliuți, precum și raioanele Anenii Noi și Basarabeasca au adoptat recent legi pentru interzicerea „propagandei agresive a orientărilor sexuale netradiționale” și, într-un caz, a „activităților musulmane”; întrucât astfel de măsuri au fost deja declarate neconstituționale de Cancelaria de Stat în cazul Chetriș;

| F. | întrucât în Lituania este în continuare neclar dacă canalele de informare publică pot sau nu pot promova acceptarea homosexualității, după adoptarea Legii privind protecția minorilor împotriva efectelor dăunătoare ale informațiilor publice, modificată în 2010; |
| --- | --- |

F.

întrucât în Lituania este în continuare neclar dacă canalele de informare publică pot sau nu pot promova acceptarea homosexualității, după adoptarea Legii privind protecția minorilor împotriva efectelor dăunătoare ale informațiilor publice, modificată în 2010;

| G. | întrucât un membru al Consiliului Municipal al orașului Riga a depus recent în Letonia un proiect de lege în vederea interzicerii „propagandei homosexuale”, urmărind interzicerea desfășurării marșului „Baltic Pride” din 2012 și întrucât această propunere nu a fost încă examinată; |
| --- | --- |

G.

întrucât un membru al Consiliului Municipal al orașului Riga a depus recent în Letonia un proiect de lege în vederea interzicerii „propagandei homosexuale”, urmărind interzicerea desfășurării marșului „Baltic Pride” din 2012 și întrucât această propunere nu a fost încă examinată;

| H. | întrucât partidul maghiar de extremă dreaptă Jobbik a depus recent mai multe proiecte de lege pentru a încadra ca infracțiune „propagarea tulburărilor de comportament sexual”, iar Fidesz a depus în Consiliul Municipal al orașului Budapesta, în anticiparea marșului homosexualilor din acest oraș, un proiect de ordonanță locală pentru „a limita marșurile obscene” și întrucât aceste propuneri au fost în cele din urmă abandonate; |
| --- | --- |

H.

întrucât partidul maghiar de extremă dreaptă Jobbik a depus recent mai multe proiecte de lege pentru a încadra ca infracțiune „propagarea tulburărilor de comportament sexual”, iar Fidesz a depus în Consiliul Municipal al orașului Budapesta, în anticiparea marșului homosexualilor din acest oraș, un proiect de ordonanță locală pentru „a limita marșurile obscene” și întrucât aceste propuneri au fost în cele din urmă abandonate;

| I. | întrucât Delegația UE în Moldova și-a exprimat „regretul profund și preocuparea” cu privire la „aceste manifestări de intoleranță și de discriminare”; |
| --- | --- |

I.

întrucât Delegația UE în Moldova și-a exprimat „regretul profund și preocuparea” cu privire la „aceste manifestări de intoleranță și de discriminare”;

| J. | întrucât Comisia și-a afirmat angajamentul de a asigura respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale în UE și a declarat că homofobia nu își are locul în Europa; |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia și-a afirmat angajamentul de a asigura respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale în UE și a declarat că homofobia nu își are locul în Europa;

| K. | întrucât homofobia continuă să se manifeste în statele membre și în țările terțe sub formă de crime și prin interzicerea marșurilor de afirmare a homosexualilor și a marșurilor în favoarea egalității, prin utilizarea publică a unui limbaj incendiar ori amenințător sau care incită la ură, prin incapacitatea poliției de a asigura protecția adecvată și prin demonstrațiile violente autorizate ale grupurilor homofobe; |
| --- | --- |

K.

întrucât homofobia continuă să se manifeste în statele membre și în țările terțe sub formă de crime și prin interzicerea marșurilor de afirmare a homosexualilor și a marșurilor în favoarea egalității, prin utilizarea publică a unui limbaj incendiar ori amenințător sau care incită la ură, prin incapacitatea poliției de a asigura protecția adecvată și prin demonstrațiile violente autorizate ale grupurilor homofobe;

| L. | întrucât Parlamentul susține în continuare în mod ferm principiul egalității și combaterea discriminării pe motive de orientare sexuală și identitate de gen în UE și, în mod deosebit, se pronunță pentru adoptarea directivei Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, care a fost blocată din cauza obiecțiilor formulate de unele state membre; întrucât Parlamentul susține în continuare viitoarele propuneri privind recunoașterea reciprocă a efectelor actelor de stare civilă, viitoarea revizuire a Deciziei-cadru privind rasismul și xenofobia în vederea includerii infracțiunilor de natură homofobă, precum și o foaie de parcurs cuprinzătoare privind egalitatea fără discriminare pe motive de orientare sexuală și identitate de gen; |
| --- | --- |

L.

întrucât Parlamentul susține în continuare în mod ferm principiul egalității și combaterea discriminării pe motive de orientare sexuală și identitate de gen în UE și, în mod deosebit, se pronunță pentru adoptarea directivei Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, care a fost blocată din cauza obiecțiilor formulate de unele state membre; întrucât Parlamentul susține în continuare viitoarele propuneri privind recunoașterea reciprocă a efectelor actelor de stare civilă, viitoarea revizuire a Deciziei-cadru privind rasismul și xenofobia în vederea includerii infracțiunilor de natură homofobă, precum și o foaie de parcurs cuprinzătoare privind egalitatea fără discriminare pe motive de orientare sexuală și identitate de gen;

Situația în Uniunea Europeană

| 1. | condamnă cu fermitate orice formă de discriminare pe motive de orientare sexuală și identitate de gen și regretă profund faptul că drepturile fundamentale ale persoanelor LGBT nu sunt întotdeauna pe deplin respectate în Uniunea Europeană; prin urmare, invită statele membre să se asigure că persoanele LGBT beneficiază de protecție împotriva discursurilor de incitare la ură și a violenței homofobe și să garanteze faptul că partenerii de același sex se bucură de același respect, demnitate și protecție ca și restul societății; îndeamnă statele membre și Comisia să condamne cu fermitate discursurile homofobe de instigare la ură sau incitarea la ură și violență și să se asigure că libertatea de a demonstra, garantată de toate tratatele privind drepturile omului, este respectată în practică; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu fermitate orice formă de discriminare pe motive de orientare sexuală și identitate de gen și regretă profund faptul că drepturile fundamentale ale persoanelor LGBT nu sunt întotdeauna pe deplin respectate în Uniunea Europeană; prin urmare, invită statele membre să se asigure că persoanele LGBT beneficiază de protecție împotriva discursurilor de incitare la ură și a violenței homofobe și să garanteze faptul că partenerii de același sex se bucură de același respect, demnitate și protecție ca și restul societății; îndeamnă statele membre și Comisia să condamne cu fermitate discursurile homofobe de instigare la ură sau incitarea la ură și violență și să se asigure că libertatea de a demonstra, garantată de toate tratatele privind drepturile omului, este respectată în practică;

| 2. | invită Comisia să revizuiască Decizia-cadru privind rasismul și xenofobia pentru a-i consolida și extinde domeniul de aplicare în vederea includerii infracțiunilor motivate de ura provocată de orientarea sexuală, identitatea de gen și exprimarea sexuală; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să revizuiască Decizia-cadru privind rasismul și xenofobia pentru a-i consolida și extinde domeniul de aplicare în vederea includerii infracțiunilor motivate de ura provocată de orientarea sexuală, identitatea de gen și exprimarea sexuală;

| 3. | invită Comisia să se asigure că discriminarea pe motive de orientare sexuală este interzisă în toate sectoarele, completând pachetul de măsuri antidiscriminare bazate pe articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să se asigure că discriminarea pe motive de orientare sexuală este interzisă în toate sectoarele, completând pachetul de măsuri antidiscriminare bazate pe articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | invită Comisia și statele membre să se asigure că Directiva 2004/38/CE privind libera circulație este pusă în aplicare fără niciun fel de discriminare bazată pe orientarea sexuală și să propună măsuri pentru recunoașterea reciprocă a efectelor actelor de stare civilă, pe baza principiului recunoașterii reciproce; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia și statele membre să se asigure că Directiva 2004/38/CE privind libera circulație este pusă în aplicare fără niciun fel de discriminare bazată pe orientarea sexuală și să propună măsuri pentru recunoașterea reciprocă a efectelor actelor de stare civilă, pe baza principiului recunoașterii reciproce;

| 5. | atrage atenția asupra concluziilor Raportului Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE, intitulat „Homofobia, transfobia și discriminarea pe motive de orientare sexuală și identitate de gen”; invită Comisia și statele membre să pună în aplicare avizele cuprinse în acest raport în cea mai mare măsură posibil; |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra concluziilor Raportului Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE, intitulat „Homofobia, transfobia și discriminarea pe motive de orientare sexuală și identitate de gen”; invită Comisia și statele membre să pună în aplicare avizele cuprinse în acest raport în cea mai mare măsură posibil;

| 6. | invită Comisia să examineze cu atenție rezultatele viitoare ale studiului european realizat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale cu privire la persoanele LGBT și să ia măsurile care se impun; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să examineze cu atenție rezultatele viitoare ale studiului european realizat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale cu privire la persoanele LGBT și să ia măsurile care se impun;

| 7. | invită Comisia să se asigure că raportul anual privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale include o strategie pentru consolidarea protecției drepturilor fundamentale în UE, inclusiv informații complete și cuprinzătoare privind incidența homofobiei în statele membre și propuneri de soluții și de acțiuni pentru combaterea acesteia; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să se asigure că raportul anual privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale include o strategie pentru consolidarea protecției drepturilor fundamentale în UE, inclusiv informații complete și cuprinzătoare privind incidența homofobiei în statele membre și propuneri de soluții și de acțiuni pentru combaterea acesteia;

| 8. | își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a elabora o foaie de parcurs cuprinzătoare privind egalitatea fără discriminare pe motive de orientare sexuală sau identitate de gen; |
| --- | --- |

8.

își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a elabora o foaie de parcurs cuprinzătoare privind egalitatea fără discriminare pe motive de orientare sexuală sau identitate de gen;

| 9. | consideră că drepturile fundamentale ale persoanelor LGBT pot fi mai bine protejate dacă acestea au acces la instituții juridice precum concubinajul, parteneriatul civil sau căsătoria; salută faptul că 16 state membre oferă în prezent aceste opțiuni și invită și alte state membre să examineze posibilitatea de a proceda la fel; |
| --- | --- |

9.

consideră că drepturile fundamentale ale persoanelor LGBT pot fi mai bine protejate dacă acestea au acces la instituții juridice precum concubinajul, parteneriatul civil sau căsătoria; salută faptul că 16 state membre oferă în prezent aceste opțiuni și invită și alte state membre să examineze posibilitatea de a proceda la fel;

Legile homofobe și libertatea de exprimare în Europa

| 10. | este foarte preocupat de evoluțiile care restrâng libertatea de exprimare și de întrunire, pe baza unor concepții greșite despre homosexualitate și transgenderism; consideră că statele membre ar trebui să aibă o atitudine exemplară în aplicarea și protejarea drepturilor fundamentale în Europa; |
| --- | --- |

10.

este foarte preocupat de evoluțiile care restrâng libertatea de exprimare și de întrunire, pe baza unor concepții greșite despre homosexualitate și transgenderism; consideră că statele membre ar trebui să aibă o atitudine exemplară în aplicarea și protejarea drepturilor fundamentale în Europa;

| 11. | regretă faptul că legile de acest tip sunt deja utilizate pentru a aresta și amenda cetățenii, inclusiv heterosexuali, care își exprimă sprijinul, toleranța sau acceptarea față de persoanele LGBT; de asemenea, regretă faptul că aceste legi legitimează homofobia și, uneori, violența, așa cum a fost cazul atacului violent de la Sankt Petersburg din 17 mai 2012 îndreptat asupra unui autobuz care transporta activiști LGBT; |
| --- | --- |

11.

regretă faptul că legile de acest tip sunt deja utilizate pentru a aresta și amenda cetățenii, inclusiv heterosexuali, care își exprimă sprijinul, toleranța sau acceptarea față de persoanele LGBT; de asemenea, regretă faptul că aceste legi legitimează homofobia și, uneori, violența, așa cum a fost cazul atacului violent de la Sankt Petersburg din 17 mai 2012 îndreptat asupra unui autobuz care transporta activiști LGBT;

| 12. | condamnă violența și amenințările îndreptate împotriva marșului homosexualilor de la Kiev din 20 mai 2012, cu ocazia căruia doi lideri ai marșului au fost bătuți, ceea ce a dus la anularea marșului; reamintește faptul că acordurile cu UE depind de respectarea drepturilor fundamentale menționate în tratate și, prin urmare, invită Ucraina să introducă legi antidiscriminare, inclusiv împotriva discriminării pe motive de orientare sexuală; consideră că actualele evoluții din Ucraina nu sunt în concordanță cu această cerință; invită autoritățile ucrainene să revoce imediat proiectele de lege respective, să propună legi împotriva discriminării, inclusiv a discriminării bazate pe orientarea sexuală, și să își ia angajamentul că vor face posibilă anul viitor organizarea în condiții de siguranță a marșului homosexualilor de la Kiev; |
| --- | --- |

12.

condamnă violența și amenințările îndreptate împotriva marșului homosexualilor de la Kiev din 20 mai 2012, cu ocazia căruia doi lideri ai marșului au fost bătuți, ceea ce a dus la anularea marșului; reamintește faptul că acordurile cu UE depind de respectarea drepturilor fundamentale menționate în tratate și, prin urmare, invită Ucraina să introducă legi antidiscriminare, inclusiv împotriva discriminării pe motive de orientare sexuală; consideră că actualele evoluții din Ucraina nu sunt în concordanță cu această cerință; invită autoritățile ucrainene să revoce imediat proiectele de lege respective, să propună legi împotriva discriminării, inclusiv a discriminării bazate pe orientarea sexuală, și să își ia angajamentul că vor face posibilă anul viitor organizarea în condiții de siguranță a marșului homosexualilor de la Kiev;

| 13. | subliniază faptul că termenul de „propagandă” este arareori definit; este consternat de actele demonstrabile de autocenzură ale mass-mediei, de faptul că cetățenii sunt intimidați și se tem să își exprime opiniile, precum și de faptul că asociațiile și companiile care utilizează simboluri asociate comunității LGBT, cum ar fi curcubeul, pot fi urmărite în justiție; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că termenul de „propagandă” este arareori definit; este consternat de actele demonstrabile de autocenzură ale mass-mediei, de faptul că cetățenii sunt intimidați și se tem să își exprime opiniile, precum și de faptul că asociațiile și companiile care utilizează simboluri asociate comunității LGBT, cum ar fi curcubeul, pot fi urmărite în justiție;

| 14. | subliniază faptul că aceste legi și propuneri sunt în contradicție cu Pactul internațional privind drepturile civile și politice, care exclude legile și practicile discriminatorii (9) bazate pe orientarea sexuală și la care Rusia, Ucraina, Moldova și toate statele membre ale UE sunt părți; invită Consiliul Europei să investigheze aceste încălcări ale drepturilor omului, să verifice compatibilitatea acestor cazuri cu angajamentele asumate în calitate de membru al Consiliului Europei și cu Convenția europeană a drepturilor omului și să ia măsurile care se impun; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că aceste legi și propuneri sunt în contradicție cu Pactul internațional privind drepturile civile și politice, care exclude legile și practicile discriminatorii (9) bazate pe orientarea sexuală și la care Rusia, Ucraina, Moldova și toate statele membre ale UE sunt părți; invită Consiliul Europei să investigheze aceste încălcări ale drepturilor omului, să verifice compatibilitatea acestor cazuri cu angajamentele asumate în calitate de membru al Consiliului Europei și cu Convenția europeană a drepturilor omului și să ia măsurile care se impun;

| 15. | subliniază faptul că educația este un element-cheie și, prin urmare, consideră că este necesară o bună educație sexuală, care să fie accesibilă și bazată pe respect; îndeamnă statele membre și Comisia să intensifice combaterea homofobiei prin educație, precum și prin mijloace administrative, judiciare și legislative; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că educația este un element-cheie și, prin urmare, consideră că este necesară o bună educație sexuală, care să fie accesibilă și bazată pe respect; îndeamnă statele membre și Comisia să intensifice combaterea homofobiei prin educație, precum și prin mijloace administrative, judiciare și legislative;

| 16. | subliniază în final că instanțele juridice naționale și internaționale au susținut constant că preocupările legate de morala publică nu justifică tratamentul diferențiat, inclusiv în ceea ce privește libertatea de exprimare; atrage atenția asupra faptului că în marea majoritate a țărilor europene nu există astfel de legi și că societățile lor sunt prospere, diversificate și bazate pe respectul reciproc; |
| --- | --- |

16.

subliniază în final că instanțele juridice naționale și internaționale au susținut constant că preocupările legate de morala publică nu justifică tratamentul diferențiat, inclusiv în ceea ce privește libertatea de exprimare; atrage atenția asupra faptului că în marea majoritate a țărilor europene nu există astfel de legi și că societățile lor sunt prospere, diversificate și bazate pe respectul reciproc;

| 17. | invită autoritățile de resort din Rusia, Ucraina, Moldova și din toate statele membre ale UE să dea dovadă de respect față de principiul nediscriminării și să garanteze respectarea sa, precum și să reexamineze legile și propunerile respective din perspectiva dreptului internațional al drepturilor omului și al angajamentelor asumate în temeiul acestuia; |
| --- | --- |

17.

invită autoritățile de resort din Rusia, Ucraina, Moldova și din toate statele membre ale UE să dea dovadă de respect față de principiul nediscriminării și să garanteze respectarea sa, precum și să reexamineze legile și propunerile respective din perspectiva dreptului internațional al drepturilor omului și al angajamentelor asumate în temeiul acestuia;

| 18. | invită Comisia, Consiliul și Serviciul European de Acțiune Externă să ia act de aceste interdicții și să le condamne, în special în contextul afacerilor interne, al dialogului bilateral și al Politicii europene de vecinătate; de asemenea, invită Consiliul Uniunii Europene și Serviciul European de Acțiune Externă să ridice această problemă în forurile internaționale relevante, cum ar fi Consiliul Europei, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa și Organizația Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia, Consiliul și Serviciul European de Acțiune Externă să ia act de aceste interdicții și să le condamne, în special în contextul afacerilor interne, al dialogului bilateral și al Politicii europene de vecinătate; de asemenea, invită Consiliul Uniunii Europene și Serviciul European de Acțiune Externă să ridice această problemă în forurile internaționale relevante, cum ar fi Consiliul Europei, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa și Organizația Națiunilor Unite;

*

* *

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene, Consiliului Uniunii Europene, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei, guvernelor și parlamentele statelor membre, guvernelor și parlamentelor naționale ale Rusiei și Ucrainei, parlamentelor regionale din Rusia menționate în prezenta rezoluție și consiliilor locale din Moldova menționate în prezenta rezoluție. |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene, Consiliului Uniunii Europene, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei, guvernelor și parlamentele statelor membre, guvernelor și parlamentelor naționale ale Rusiei și Ucrainei, parlamentelor regionale din Rusia menționate în prezenta rezoluție și consiliilor locale din Moldova menționate în prezenta rezoluție.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0126.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0575.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0427.

(4)  JO C 136 E, 11.5.2012, p. 50.

(5)  JO C 224 E, 19.8.2010, p. 18.

(6)  JO C 74 E, 20.3.2008, p. 776.

(7)  JO C 300 E, 9.12.2006, p. 491.

(8)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 179.

(9)  Toonen/Australia, Comunicarea nr. 488/1992, doc. ONU CCPR/C/50/D/488/1992 (1994); Young/ Australia, Comunicarea nr. 941/2000, doc. ONU CCPR/C/78/D/941/2000 (2003); X/Columbia, Comunicarea nr. 1361/2005, doc. ONU CCPR/C/89/D/1361/2005 (2007).

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/59

---

Joi, 24 mai 2012O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor

P7_TA(2012)0223

Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor (2011/2068(INI))

2013/C 264 E/10

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere energetic” (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere energetic” (COM(2011)0571),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor - inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020” (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor - inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020” (COM(2011)0021),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Optimizarea avantajelor obținute de pe urma măsurilor UE în domeniul mediului: creșterea încrederii prin ameliorarea cunoștințelor și a capacității de reacție (COM(2012)0095)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Optimizarea avantajelor obținute de pe urma măsurilor UE în domeniul mediului: creșterea încrederii prin ameliorarea cunoștințelor și a capacității de reacție (COM(2012)0095)”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la o strategie eficientă privind materiile prime pentru Europa (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la o strategie eficientă privind materiile prime pentru Europa (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Mediu privind Foaia de parcurs a Comisiei către „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” adoptate la 19 decembrie 2011 (18786/11), concluziile Consiliului Competitivitate din 29 septembrie 2011 privind o economie europeană competitivă și concluziile Consiliului Mediu din 20 decembrie 2010 privind gestionarea sustenabilă a materialelor și producția și consumul sustenabile: contribuție-cheie pentru o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Mediu privind Foaia de parcurs a Comisiei către „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” adoptate la 19 decembrie 2011 (18786/11), concluziile Consiliului Competitivitate din 29 septembrie 2011 privind o economie europeană competitivă și concluziile Consiliului Mediu din 20 decembrie 2010 privind gestionarea sustenabilă a materialelor și producția și consumul sustenabile: contribuție-cheie pentru o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor,

| — | având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu intitulat „Mediul european – starea și perspectiva 2010” (SOER 2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu intitulat „Mediul european – starea și perspectiva 2010” (SOER 2010),

| — | având în vedere viitoarea Conferință a Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă din Brazilia, din perioada 20-22 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere viitoarea Conferință a Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă din Brazilia, din perioada 20-22 iunie 2012,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Asigurarea disponibilității materiilor prime pentru bunăstarea viitoare a Europei – Propunere de parteneriat pentru inovare privind materiile prime” (COM(2012)0082), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Asigurarea disponibilității materiilor prime pentru bunăstarea viitoare a Europei – Propunere de parteneriat pentru inovare privind materiile prime” (COM(2012)0082),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2012 referitoare la evitarea risipei de alimente: strategii pentru creșterea eficienței lanțului alimentar din UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2012 referitoare la evitarea risipei de alimente: strategii pentru creșterea eficienței lanțului alimentar din UE (2),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru comerț internațional, al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru dezvoltare regională și al Comisiei pentru pescuit (A7-0161/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru comerț internațional, al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru dezvoltare regională și al Comisiei pentru pescuit (A7-0161/2012),

| A. | întrucât actuala criză economică și financiară arată că Europa are nevoie urgentă de noi surse de creștere economică sustenabilă; |
| --- | --- |

A.

întrucât actuala criză economică și financiară arată că Europa are nevoie urgentă de noi surse de creștere economică sustenabilă;

| B. | întrucât consecințele penuriei de resurse, cum ar fi, de exemplu, creșterea prețurilor, sunt extrem de greu de suportat de populația cu venituri mici și din regiuni defavorizate și întrucât, prin urmare, este necesară mai mult ca oricând o sinergie a politicilor socială și de mediu; |
| --- | --- |

B.

întrucât consecințele penuriei de resurse, cum ar fi, de exemplu, creșterea prețurilor, sunt extrem de greu de suportat de populația cu venituri mici și din regiuni defavorizate și întrucât, prin urmare, este necesară mai mult ca oricând o sinergie a politicilor socială și de mediu;

| C. | întrucât cererea tot mai mare de resurse naturale și supraexploatarea acestora și, ca o consecință, schimbarea destinației terenurilor conduc la degradarea mediului, la accelerarea schimbărilor climatice și la distrugerea capitalului natural al planetei, care este finit, inclusiv la diminuarea biodiversității; |
| --- | --- |

C.

întrucât cererea tot mai mare de resurse naturale și supraexploatarea acestora și, ca o consecință, schimbarea destinației terenurilor conduc la degradarea mediului, la accelerarea schimbărilor climatice și la distrugerea capitalului natural al planetei, care este finit, inclusiv la diminuarea biodiversității;

| D. | întrucât deficitul de resurse care rezultă din utilizarea intensă a acestora, speculațiile prețurilor pe piețele de mărfuri și creșterea semnificativă a consumului global determină creșterea prețurilor materiilor prime, prețurile reale ale materiilor prime crescând cu 147 % de la începutul secolului; întrucât Uniunea Europeană s-ar putea confrunta cu provocări importante în ceea ce privește asigurarea accesului la resursele esențiale și furnizarea neîntreruptă a acestora; întrucât este recunoscut faptul că utilizarea eficientă a materiilor prime în industrie și la nivel politic este esențială pentru a răspunde acestor provocări; |
| --- | --- |

D.

întrucât deficitul de resurse care rezultă din utilizarea intensă a acestora, speculațiile prețurilor pe piețele de mărfuri și creșterea semnificativă a consumului global determină creșterea prețurilor materiilor prime, prețurile reale ale materiilor prime crescând cu 147 % de la începutul secolului; întrucât Uniunea Europeană s-ar putea confrunta cu provocări importante în ceea ce privește asigurarea accesului la resursele esențiale și furnizarea neîntreruptă a acestora; întrucât este recunoscut faptul că utilizarea eficientă a materiilor prime în industrie și la nivel politic este esențială pentru a răspunde acestor provocări;

| E. | întrucât plasarea economiei pe o direcție eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, care respectă limitele planetare și permite creșterea populației lumii, precum și nivelul populației din țările în curs de industrializare vor aduce o creștere a competitivității și noi surse de creștere și de locuri de muncă prin reducerea costurilor generată de eficientizarea utilizării resurselor, comercializarea inovărilor și o mai bună gestionare a resurselor pe durata întregului lor ciclu de viață; |
| --- | --- |

E.

întrucât plasarea economiei pe o direcție eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, care respectă limitele planetare și permite creșterea populației lumii, precum și nivelul populației din țările în curs de industrializare vor aduce o creștere a competitivității și noi surse de creștere și de locuri de muncă prin reducerea costurilor generată de eficientizarea utilizării resurselor, comercializarea inovărilor și o mai bună gestionare a resurselor pe durata întregului lor ciclu de viață;

| F. | întrucât reciclarea înseamnă mai mult decât colectarea deșeurilor reciclabile și întrucât este esențial, prin urmare, ca fiecare etapă a lanțului valoric să fie luată în considerare în cadrul măsurilor viitoare; |
| --- | --- |

F.

întrucât reciclarea înseamnă mai mult decât colectarea deșeurilor reciclabile și întrucât este esențial, prin urmare, ca fiecare etapă a lanțului valoric să fie luată în considerare în cadrul măsurilor viitoare;

| G. | întrucât o viitoare politică globală privind resursele nu ar trebui să mai facă distincția doar între resurse „regenerabile” și „neregenerabile”, ci ar trebui să cuprindă, de asemenea, materialele permanente; |
| --- | --- |

G.

întrucât o viitoare politică globală privind resursele nu ar trebui să mai facă distincția doar între resurse „regenerabile” și „neregenerabile”, ci ar trebui să cuprindă, de asemenea, materialele permanente;

| H. | întrucât Eurobarometrul din martie 2011 arată că utilizarea eficientă a resurselor și producția și consumul durabile sunt preocupări fundamentale ale cetățenilor Uniunii Europene, întrucât nu vor fi posibile progrese în direcția sustenabilității dacă cetățenii nu sunt implicați direct ca urmare a unei schimbări de atitudine și a obiceiurilor societății în ceea ce privește utilizarea resurselor; |
| --- | --- |

H.

întrucât Eurobarometrul din martie 2011 arată că utilizarea eficientă a resurselor și producția și consumul durabile sunt preocupări fundamentale ale cetățenilor Uniunii Europene, întrucât nu vor fi posibile progrese în direcția sustenabilității dacă cetățenii nu sunt implicați direct ca urmare a unei schimbări de atitudine și a obiceiurilor societății în ceea ce privește utilizarea resurselor;

| I. | întrucât asigurarea accesului și alimentării neîntrerupte cu resurse reprezintă o problemă tot mai mare din cauza intensificării consumului de resurse și a utilizării apei și a solurilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât asigurarea accesului și alimentării neîntrerupte cu resurse reprezintă o problemă tot mai mare din cauza intensificării consumului de resurse și a utilizării apei și a solurilor;

| J. | întrucât o industrie competitivă permite efectuarea de noi investiții în tehnologiile mai eficiente. |
| --- | --- |

J.

întrucât o industrie competitivă permite efectuarea de noi investiții în tehnologiile mai eficiente.

Acțiuni prioritare

| 1 | solicită Comisiei să înființeze grupuri de lucru comune pentru trei domenii-cheie, și anume, domeniul alimentar, imobiliar și al mobilității pentru a elabora, cât mai curând posibil, planuri de acțiune la nivel european privind utilizarea eficientă a resurselor, având măsuri clare de reducere a gradului de utilizare a resurselor; aceste echipe de lucru ar trebui să vină în completarea Platformei UE pentru eficiența utilizării resurselor și ar trebui alcătuite din experți din partea Comisiei, a statelor membre, a societății civile și a altor părți interesate, având rolul de a încuraja parteneriate între diferiți actori ai lanțului de valori; |
| --- | --- |

1

solicită Comisiei să înființeze grupuri de lucru comune pentru trei domenii-cheie, și anume, domeniul alimentar, imobiliar și al mobilității pentru a elabora, cât mai curând posibil, planuri de acțiune la nivel european privind utilizarea eficientă a resurselor, având măsuri clare de reducere a gradului de utilizare a resurselor; aceste echipe de lucru ar trebui să vină în completarea Platformei UE pentru eficiența utilizării resurselor și ar trebui alcătuite din experți din partea Comisiei, a statelor membre, a societății civile și a altor părți interesate, având rolul de a încuraja parteneriate între diferiți actori ai lanțului de valori;

| 2. | îndeamnă Comisia și statele membre să elimine, până în 2013, obstacolele din calea funcționării pieței europene de reciclare și reutilizare și să stimuleze o astfel de piață, încurajând cererea de materiale reciclate și produse secundare sau disponibilitatea acestora, de exemplu, prin elaborarea unor criterii stricte privind încetarea statutului de deșeu și prin acordarea unor stimulente economice, cum ar fi reducerea cotelor TVA pentru materialele secundare în sectoare în care piața nu funcționează sau măsuri de promovare a utilizării de tehnologii inovatoare de colectare și sortare; în acest context, subliniază necesitatea de a implementa integral toate actele legislative existente referitoare la deșeuri și de a intensifica asigurarea respectării și monitorizarea; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă Comisia și statele membre să elimine, până în 2013, obstacolele din calea funcționării pieței europene de reciclare și reutilizare și să stimuleze o astfel de piață, încurajând cererea de materiale reciclate și produse secundare sau disponibilitatea acestora, de exemplu, prin elaborarea unor criterii stricte privind încetarea statutului de deșeu și prin acordarea unor stimulente economice, cum ar fi reducerea cotelor TVA pentru materialele secundare în sectoare în care piața nu funcționează sau măsuri de promovare a utilizării de tehnologii inovatoare de colectare și sortare; în acest context, subliniază necesitatea de a implementa integral toate actele legislative existente referitoare la deșeuri și de a intensifica asigurarea respectării și monitorizarea;

| 3. | îndeamnă Comisia și statele membre să intensifice cercetarea și inovarea tehnologică pentru accelerarea tranziției spre o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; subliniază faptul că „Uniunea pentru inovare”, cuprinzând Horizon 2020, parteneriatul european pentru inovare privind materiile prime, planul de acțiune în domeniul ecoinovării și centrele de inovare a cunoștințelor, este unul dintre motoarele pentru o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; solicită Comisiei să creeze o bancă de date online, ușor accesibilă, cu „cele mai bune practici” în domeniul eficienței resurselor; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă Comisia și statele membre să intensifice cercetarea și inovarea tehnologică pentru accelerarea tranziției spre o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; subliniază faptul că „Uniunea pentru inovare”, cuprinzând Horizon 2020, parteneriatul european pentru inovare privind materiile prime, planul de acțiune în domeniul ecoinovării și centrele de inovare a cunoștințelor, este unul dintre motoarele pentru o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; solicită Comisiei să creeze o bancă de date online, ușor accesibilă, cu „cele mai bune practici” în domeniul eficienței resurselor;

| 4. | îndeamnă Comisia și statele membre ca, până la sfârșitul anului 2012, să ajungă la un acord în privința unor indicatori clari, solizi și măsurabili, de exemplu, un coș de patru indicatori de utilizare a resurselor, și anume amprenta asupra solului, apei, materiilor prime și emisiilor de dioxid de carbon și să utilizeze acești indicatori ca bază pentru inițiative legislative și obiective concrete de reducere a utilizării resurselor; subliniază faptul că acest proces trebuie să fie transparent și să includă principalele părți interesate; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Comisia și statele membre ca, până la sfârșitul anului 2012, să ajungă la un acord în privința unor indicatori clari, solizi și măsurabili, de exemplu, un coș de patru indicatori de utilizare a resurselor, și anume amprenta asupra solului, apei, materiilor prime și emisiilor de dioxid de carbon și să utilizeze acești indicatori ca bază pentru inițiative legislative și obiective concrete de reducere a utilizării resurselor; subliniază faptul că acest proces trebuie să fie transparent și să includă principalele părți interesate;

| 5. | invită Comisia să propună o extindere a domeniului de aplicare a directivei privind proiectarea ecologică asupra produselor fără impact energetic și să propună cerințe suplimentare în materie de proiectare ecologică privind utilizarea eficientă în general a resurselor și performanța produselor, inclusiv conținutul de material reciclat, sustenabilitatea, reciclabilitatea, reparabilitatea, conținutul de carbon și capacitatea de reutilizare pentru a îmbunătăți impactul acestora asupra mediului și pentru a promova piețele de reciclare; subliniază faptul că orice astfel de propunere trebuie să se bazez pe evaluări de impact cuprinzătoare și să fie în concordanță cu alte reglementări relevante; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să propună o extindere a domeniului de aplicare a directivei privind proiectarea ecologică asupra produselor fără impact energetic și să propună cerințe suplimentare în materie de proiectare ecologică privind utilizarea eficientă în general a resurselor și performanța produselor, inclusiv conținutul de material reciclat, sustenabilitatea, reciclabilitatea, reparabilitatea, conținutul de carbon și capacitatea de reutilizare pentru a îmbunătăți impactul acestora asupra mediului și pentru a promova piețele de reciclare; subliniază faptul că orice astfel de propunere trebuie să se bazez pe evaluări de impact cuprinzătoare și să fie în concordanță cu alte reglementări relevante;

| 6. | solicită Comisiei și statelor membre să integreze agenda în domeniul eficienței utilizării resurselor cât de mult posibil în alte politici, inclusiv în politicile generale de guvernanță economică precum Europa 2020 și să o implementeze la nivel local, regional, național și la nivelul UE; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei și statelor membre să integreze agenda în domeniul eficienței utilizării resurselor cât de mult posibil în alte politici, inclusiv în politicile generale de guvernanță economică precum Europa 2020 și să o implementeze la nivel local, regional, național și la nivelul UE;

Agenda pentru creșterea viitoare

| 7. | sprijină inițiativa emblematică privind o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și Foaia de parcurs către „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” și viziunea acesteia pentru 2050, inclusiv obiectivele de etapă ale acesteia; invită Comisia să prezinte cât mai repede toate inițiativele legislative și de altă natură care sunt necesare pentru realizarea obiectivelor de etapă și să se asigure că toate politicile UE sunt în conformitate cu acestea și cu viziunea generală a UE privind crearea unei economii cu emisii reduse de dioxid de carbon până în 2050, printre altele, prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu 80-95 % față de nivelurile din 1990; reamintește că disocierea creșterii economice de consumul de resurse este fundamentală pentru îmbunătățirea competitivității Europei și pentru reducerea dependenței sale de resurse; recomandă Comisiei să asigure menținerea unui cadru legislativ stabil astfel încât să nu se pună în pericol investițiile pe termen lung; |
| --- | --- |

7.

sprijină inițiativa emblematică privind o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și Foaia de parcurs către „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” și viziunea acesteia pentru 2050, inclusiv obiectivele de etapă ale acesteia; invită Comisia să prezinte cât mai repede toate inițiativele legislative și de altă natură care sunt necesare pentru realizarea obiectivelor de etapă și să se asigure că toate politicile UE sunt în conformitate cu acestea și cu viziunea generală a UE privind crearea unei economii cu emisii reduse de dioxid de carbon până în 2050, printre altele, prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu 80-95 % față de nivelurile din 1990; reamintește că disocierea creșterii economice de consumul de resurse este fundamentală pentru îmbunătățirea competitivității Europei și pentru reducerea dependenței sale de resurse; recomandă Comisiei să asigure menținerea unui cadru legislativ stabil astfel încât să nu se pună în pericol investițiile pe termen lung;

| 8. | subliniază importanța utilizării eficiente a resurselor în vederea realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020; consideră că programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 ar trebui să joace un rol esențial în această privință; solicită statelor membre să adopte foi de parcurs naționale privind utilizarea eficientă a resurselor, inclusiv măsuri și obiective specifice, în concordanță cu obiectivele Foii de parcurs a UE; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța utilizării eficiente a resurselor în vederea realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020; consideră că programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 ar trebui să joace un rol esențial în această privință; solicită statelor membre să adopte foi de parcurs naționale privind utilizarea eficientă a resurselor, inclusiv măsuri și obiective specifice, în concordanță cu obiectivele Foii de parcurs a UE;

| 9. | invită Comisia ca, până la sfârșitul anului 2012, să propună un nou cadru de politică privind consumul și producția sustenabile (CPS) demarând un proces pentru a identifica produsele sau serviciile prioritare care contribuie cel mai mult pentru ca domenii-cheie ale consumului global, cum ar fi apa, solurile, materiile prime și carbonul, să fie în concordanță cu indicatorii de consum, astfel cum sunt stabiliți în Foaia de parcurs către „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”; acesta ar trebui însoțit de propuneri legislative care abordează produsele și serviciile prioritare cu ajutorul instrumentelor relevante, inclusiv mecanisme care pot îmbunătăți utilizarea eficientă a resurselor în lanțul de aprovizionare și care să dea posibilitatea de a stabili prin măsuri de punere în aplicare cerințe minime sau etaloane în ceea ce privește performanța optimă; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia ca, până la sfârșitul anului 2012, să propună un nou cadru de politică privind consumul și producția sustenabile (CPS) demarând un proces pentru a identifica produsele sau serviciile prioritare care contribuie cel mai mult pentru ca domenii-cheie ale consumului global, cum ar fi apa, solurile, materiile prime și carbonul, să fie în concordanță cu indicatorii de consum, astfel cum sunt stabiliți în Foaia de parcurs către „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”; acesta ar trebui însoțit de propuneri legislative care abordează produsele și serviciile prioritare cu ajutorul instrumentelor relevante, inclusiv mecanisme care pot îmbunătăți utilizarea eficientă a resurselor în lanțul de aprovizionare și care să dea posibilitatea de a stabili prin măsuri de punere în aplicare cerințe minime sau etaloane în ceea ce privește performanța optimă;

| 10. | susține că măsurile al căror scop este utilizarea mai eficientă a resurselor nu trebuie în niciun caz restrânse la sectorul public și, prin urmare, invită Comisia, statele membre și întreprinderile să își bazeze strategiile economice pe creșterea radicală a eficienței utilizării resurselor care conduce la decuplarea creșterii economice de consumul de resurse; consideră, de asemenea, că este necesară concentrarea pe utilizarea eficientă și eficace a resurselor; |
| --- | --- |

10.

susține că măsurile al căror scop este utilizarea mai eficientă a resurselor nu trebuie în niciun caz restrânse la sectorul public și, prin urmare, invită Comisia, statele membre și întreprinderile să își bazeze strategiile economice pe creșterea radicală a eficienței utilizării resurselor care conduce la decuplarea creșterii economice de consumul de resurse; consideră, de asemenea, că este necesară concentrarea pe utilizarea eficientă și eficace a resurselor;

| 11. | subliniază urgența întreprinderii unor acțiuni imediate pentru a sprijini inovația și investițiile în noi tehnici și modele de afaceri, inclusiv strategii de ramură industrială și modele de afaceri sustenabile, cum ar fi societățile de leasing, și pentru a crea stimulentele care vor aduce beneficii pentru economie; subliniază rolul esențial al sectorului privat, inclusiv al IMM-urilor, în realizarea creșterii economice ecologice; |
| --- | --- |

11.

subliniază urgența întreprinderii unor acțiuni imediate pentru a sprijini inovația și investițiile în noi tehnici și modele de afaceri, inclusiv strategii de ramură industrială și modele de afaceri sustenabile, cum ar fi societățile de leasing, și pentru a crea stimulentele care vor aduce beneficii pentru economie; subliniază rolul esențial al sectorului privat, inclusiv al IMM-urilor, în realizarea creșterii economice ecologice;

| 12. | subliniază faptul că Europa, în condițiile unei culturi a reciclării, trebuie să reutilizeze și să recicleze în mare măsură propriile deșeuri și să producă materii prime secundare în modul cel mai eficient. |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că Europa, în condițiile unei culturi a reciclării, trebuie să reutilizeze și să recicleze în mare măsură propriile deșeuri și să producă materii prime secundare în modul cel mai eficient.

| 13. | solicită dezvoltarea unui standard de utilizare a resurselor favorabil IMM-urilor, pe baza ISO 26000 și a unor concepte precum Global Compact; |
| --- | --- |

13.

solicită dezvoltarea unui standard de utilizare a resurselor favorabil IMM-urilor, pe baza ISO 26000 și a unor concepte precum Global Compact;

| 14. | invită Comisia și statele membre să integreze complet obiectivele de utilizare eficientă a resurselor în Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice; îndeamnă statele membre să confirme această idee în cadrul Consiliului European; solicită Comisiei să furnizeze detalii suplimentare privind modul în care va fi evaluat în mod concret progresul statelor membre către o mai mare eficiență a utilizării resurselor în cadrul procesului Semestrului european; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia și statele membre să integreze complet obiectivele de utilizare eficientă a resurselor în Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice; îndeamnă statele membre să confirme această idee în cadrul Consiliului European; solicită Comisiei să furnizeze detalii suplimentare privind modul în care va fi evaluat în mod concret progresul statelor membre către o mai mare eficiență a utilizării resurselor în cadrul procesului Semestrului european;

| 15. | subliniază faptul că avantajul primului venit în utilizarea eficientă a resurselor poate atrage interesul piețelor în curs de dezvoltare, reamintind că UE deține aproximativ o treime din piața mondială a tehnologiilor ecologice; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că avantajul primului venit în utilizarea eficientă a resurselor poate atrage interesul piețelor în curs de dezvoltare, reamintind că UE deține aproximativ o treime din piața mondială a tehnologiilor ecologice;

Transformarea economiei

| 16. | reamintește nevoia urgentă de a reduce utilizarea resurselor pentru a evita problemele viitoare, cum ar fi deficitul de resurse și creșterea prețurilor resurselor; |
| --- | --- |

16.

reamintește nevoia urgentă de a reduce utilizarea resurselor pentru a evita problemele viitoare, cum ar fi deficitul de resurse și creșterea prețurilor resurselor;

| 17. | ia act de faptul că, pentru a realiza tranziția spre o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, prețurile de pe piață ar trebui să reflecte la maximum nivelul deficitului de resurse, precum și toate costurile generate de procesul de producție; subliniază că piețele stimulează utilizarea eficientă a resurselor dacă prețurile reflectă costul real al resurselor utilizate; solicită punerea în aplicare a abordării bazate pe ciclul de viață în procesul contabil și internalizarea costurilor de mediu externe în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”; |
| --- | --- |

17.

ia act de faptul că, pentru a realiza tranziția spre o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, prețurile de pe piață ar trebui să reflecte la maximum nivelul deficitului de resurse, precum și toate costurile generate de procesul de producție; subliniază că piețele stimulează utilizarea eficientă a resurselor dacă prețurile reflectă costul real al resurselor utilizate; solicită punerea în aplicare a abordării bazate pe ciclul de viață în procesul contabil și internalizarea costurilor de mediu externe în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”;

| 18. | sprijină angajamentul asumat de Comisie în cadrul Foii de parcurs față de instrumente bazate pe piață în vederea facilitării includerii efectelor externe negative în prețurile pieței, reflectând astfel costul real al utilizării resurselor și impactul lor asupra mediului; |
| --- | --- |

18.

sprijină angajamentul asumat de Comisie în cadrul Foii de parcurs față de instrumente bazate pe piață în vederea facilitării includerii efectelor externe negative în prețurile pieței, reflectând astfel costul real al utilizării resurselor și impactul lor asupra mediului;

| 19. | invită Comisia și statele membre să conceapă stimulente care să încurajeze companiile și organismele publice să măsoare, să etaloneze și să își reducă în mod continuu amprentele asupra apelor, solului, materiilor prime și emisiilor de dioxid de carbon și să elaboreze măsuri de extindere a principiului responsabilității producătorului și de a îndepărta barierele care încetinesc utilizarea eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia și statele membre să conceapă stimulente care să încurajeze companiile și organismele publice să măsoare, să etaloneze și să își reducă în mod continuu amprentele asupra apelor, solului, materiilor prime și emisiilor de dioxid de carbon și să elaboreze măsuri de extindere a principiului responsabilității producătorului și de a îndepărta barierele care încetinesc utilizarea eficientă a resurselor;

| 20. | îndeamnă statele membre să treacă la taxarea impactului asupra mediului și subliniază că acest lucru va permite reducerea altor taxe, cum ar fi cele asupra muncii, va crește competitivitatea, va crea condiții echitabile de concurență și va deschide calea către dezvoltarea tehnologică; solicită Comisiei și statelor membre să monitorizeze și să compare efectele acestui instrument; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă statele membre să treacă la taxarea impactului asupra mediului și subliniază că acest lucru va permite reducerea altor taxe, cum ar fi cele asupra muncii, va crește competitivitatea, va crea condiții echitabile de concurență și va deschide calea către dezvoltarea tehnologică; solicită Comisiei și statelor membre să monitorizeze și să compare efectele acestui instrument;

| 21. | îndeamnă Comisia să lanseze o activitate de cercetare pentru elaborarea unui model ierarhic, care să asigure o valoare adăugată maximă a utilizării resurselor, fără a pune în pericol mediul înconjurător; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Comisia să lanseze o activitate de cercetare pentru elaborarea unui model ierarhic, care să asigure o valoare adăugată maximă a utilizării resurselor, fără a pune în pericol mediul înconjurător;

| 22. | îndeamnă Comisia și statele membre să adopte, până în 2014, planuri concrete în vederea eliminării treptate, înainte de 2020, a tuturor subvențiilor dăunătoare mediului, inclusiv a celor care stimulează utilizarea ineficientă a resurselor regenerabile și să raporteze progresele înregistrate prin intermediul programelor naționale de reformă; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Comisia și statele membre să adopte, până în 2014, planuri concrete în vederea eliminării treptate, înainte de 2020, a tuturor subvențiilor dăunătoare mediului, inclusiv a celor care stimulează utilizarea ineficientă a resurselor regenerabile și să raporteze progresele înregistrate prin intermediul programelor naționale de reformă;

| 23. | îndeamnă Comisia să analizeze posibilitățile de stabilire a unor programe ample de responsabilizare a producătorilor la nivelul întregii Europe în vederea îmbunătățirii performanțelor în toate statele membre, inclusiv în cele în care ratele de refolosire și reciclare a deșeurilor sunt mult mai scăzute decât rata medie la nivelul UE; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă Comisia să analizeze posibilitățile de stabilire a unor programe ample de responsabilizare a producătorilor la nivelul întregii Europe în vederea îmbunătățirii performanțelor în toate statele membre, inclusiv în cele în care ratele de refolosire și reciclare a deșeurilor sunt mult mai scăzute decât rata medie la nivelul UE;

| 24. | subliniază importanța rolului pe care îl joacă cetățenii și organizațiile societății civile în producerea unei schimbări și transformarea economiei; subliniază necesitatea de a dezvolta strategii de sensibilizare și strategii pentru a schimba comportamentul consumatorilor și pentru a evita efectele de recul; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța rolului pe care îl joacă cetățenii și organizațiile societății civile în producerea unei schimbări și transformarea economiei; subliniază necesitatea de a dezvolta strategii de sensibilizare și strategii pentru a schimba comportamentul consumatorilor și pentru a evita efectele de recul;

| 25. | subliniază necesitatea de a asigura o aprovizionare europeană sustenabilă cu materii prime, suficientă pentru a răspunde nevoilor unui sector al reciclării în continuă dezvoltare, a extinde economia deschisă a Europei și a crea locuri de muncă; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea de a asigura o aprovizionare europeană sustenabilă cu materii prime, suficientă pentru a răspunde nevoilor unui sector al reciclării în continuă dezvoltare, a extinde economia deschisă a Europei și a crea locuri de muncă;

| 26. | solicită cerințe mai stricte cu privire la achizițiile publice ecologice (APE) de produse cu impact semnificativ asupra mediului și de produse și servicii care contribuie cel mai mult la consumul de resurse-cheie la nivel mondial, cum ar fi apa, solurile, materiile prime și carbonul, astfel cum este prevăzut în Foaia de parcurs către „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”; îndeamnă Comisia să stabilească dacă APE ar putea fi corelate cu proiectele finanțate de UE; solicită depunerea de eforturi, până la sfârșitul acestui an, pentru a promova achizițiile publice comune și rețelele formate din responsabilii cu achizițiile publice în sprijinul APE, cu condiția ca acest lucru să nu genereze un dezavantaj concurențial pentru întreprinderile publice; |
| --- | --- |

26.

solicită cerințe mai stricte cu privire la achizițiile publice ecologice (APE) de produse cu impact semnificativ asupra mediului și de produse și servicii care contribuie cel mai mult la consumul de resurse-cheie la nivel mondial, cum ar fi apa, solurile, materiile prime și carbonul, astfel cum este prevăzut în Foaia de parcurs către „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”; îndeamnă Comisia să stabilească dacă APE ar putea fi corelate cu proiectele finanțate de UE; solicită depunerea de eforturi, până la sfârșitul acestui an, pentru a promova achizițiile publice comune și rețelele formate din responsabilii cu achizițiile publice în sprijinul APE, cu condiția ca acest lucru să nu genereze un dezavantaj concurențial pentru întreprinderile publice;

| 27. | solicită ca cerințele referitoare la informațiile privind mediul să fie extinse pentru a se aplica și bunurilor convenționale de larg consum; sprijină testele naționale pentru etichetarea ecologică și îndeamnă Comisia să depună eforturi pentru a elabora o metodă europeană armonizată pentru calcularea amprentei unui produs asupra mediului cu scopul de a oferi consumatorilor mai multe informații cu privire la produsele care nu fac parte din sistemele existente, cum ar fi sistemele de etichetare ecologică, de etichetare energetică și de etichetare a agriculturii ecologice; |
| --- | --- |

27.

solicită ca cerințele referitoare la informațiile privind mediul să fie extinse pentru a se aplica și bunurilor convenționale de larg consum; sprijină testele naționale pentru etichetarea ecologică și îndeamnă Comisia să depună eforturi pentru a elabora o metodă europeană armonizată pentru calcularea amprentei unui produs asupra mediului cu scopul de a oferi consumatorilor mai multe informații cu privire la produsele care nu fac parte din sistemele existente, cum ar fi sistemele de etichetare ecologică, de etichetare energetică și de etichetare a agriculturii ecologice;

| 28. | reliefează importanța unei etichete universale care să cuprindă în informațiile referitoare la produs utilizarea resurselor, fără a se limita însă la acest aspect; solicită Comisiei și statelor membre să întreprindă demersurile necesare pentru a îmbunătăți actualele reglementări referitoare la etichetare, incluzând etichete care să le permită consumatorilor să facă, dintr-o singură vedere de ansamblu, alegeri în cunoștință de cauză și durabil; |
| --- | --- |

28.

reliefează importanța unei etichete universale care să cuprindă în informațiile referitoare la produs utilizarea resurselor, fără a se limita însă la acest aspect; solicită Comisiei și statelor membre să întreprindă demersurile necesare pentru a îmbunătăți actualele reglementări referitoare la etichetare, incluzând etichete care să le permită consumatorilor să facă, dintr-o singură vedere de ansamblu, alegeri în cunoștință de cauză și durabil;

| 29. | îndeamnă statele membre să asigure punerea integrală în aplicare a acquis-ului UE în domeniul deșeurilor, inclusiv a obiectivelor minime, prin intermediul strategiilor și planurilor naționale de prevenire și gestionare a deșeurilor; reiterează faptul că obiectivele existente privind colectarea și separarea deșeurilor ar trebui dezvoltate în continuare pentru a recupera o cantitate maximă de materii prime de cea mai înaltă calitate, în fiecare etapă; subliniază, în consecință, că este necesar ca finanțarea din fonduri UE să acorde prioritate activităților aflate pe o poziție superioară în ierarhia deșeurilor, conform prevederilor Directivei-cadru privind deșeurile (de exemplu, prioritate pentru instalațiile de reciclare față de eliminarea deșeurilor); solicită Comisiei să aibă în vedere necesitatea de a îmbunătăți și a armoniza metodele de calcul și statisticile referitoare la deșeuri, pentru a oferi o bază solidă de promovare a reciclării; |
| --- | --- |

29.

îndeamnă statele membre să asigure punerea integrală în aplicare a acquis-ului UE în domeniul deșeurilor, inclusiv a obiectivelor minime, prin intermediul strategiilor și planurilor naționale de prevenire și gestionare a deșeurilor; reiterează faptul că obiectivele existente privind colectarea și separarea deșeurilor ar trebui dezvoltate în continuare pentru a recupera o cantitate maximă de materii prime de cea mai înaltă calitate, în fiecare etapă; subliniază, în consecință, că este necesar ca finanțarea din fonduri UE să acorde prioritate activităților aflate pe o poziție superioară în ierarhia deșeurilor, conform prevederilor Directivei-cadru privind deșeurile (de exemplu, prioritate pentru instalațiile de reciclare față de eliminarea deșeurilor); solicită Comisiei să aibă în vedere necesitatea de a îmbunătăți și a armoniza metodele de calcul și statisticile referitoare la deșeuri, pentru a oferi o bază solidă de promovare a reciclării;

| 30. | invită Comisia și statele membre să adopte măsuri mai eficiente pentru combaterea transporturilor ilegale de deșeuri, mai ales de deșeuri periculoase, către țări din afara UE și, în special, să consolideze sistemele de monitorizare corespunzătoare; sugerează stabilirea unei „politici externe europene în domeniul deșeurilor” în vederea difuzării celor mai bune standarde europene de tratare a deșeurilor dincolo de frontierele UE; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia și statele membre să adopte măsuri mai eficiente pentru combaterea transporturilor ilegale de deșeuri, mai ales de deșeuri periculoase, către țări din afara UE și, în special, să consolideze sistemele de monitorizare corespunzătoare; sugerează stabilirea unei „politici externe europene în domeniul deșeurilor” în vederea difuzării celor mai bune standarde europene de tratare a deșeurilor dincolo de frontierele UE;

| 31. | subliniază că peste 20 % din produsele alimentare sunt eliminate ca deșeuri și solicită Comisiei și statelor membre să întreprindă acțiuni concrete pentru a reduce simțitor deșeurile alimentare; subliniază, în plus, că nu numai alimentele sunt risipite, ci și resursele utilizate în vederea procesării și ambalării acestora; |
| --- | --- |

31.

subliniază că peste 20 % din produsele alimentare sunt eliminate ca deșeuri și solicită Comisiei și statelor membre să întreprindă acțiuni concrete pentru a reduce simțitor deșeurile alimentare; subliniază, în plus, că nu numai alimentele sunt risipite, ci și resursele utilizate în vederea procesării și ambalării acestora;

| 32. | solicită Comisiei și statelor membre să pună un accent mai puternic pe informare, educație și sensibilizare, îndeosebi în ceea ce privește sortarea deșeurilor, reutilizarea și reciclarea, având în vedere că educația are un impact direct asupra bunelor obiceiuri în privința eficienței utilizării resurselor; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei și statelor membre să pună un accent mai puternic pe informare, educație și sensibilizare, îndeosebi în ceea ce privește sortarea deșeurilor, reutilizarea și reciclarea, având în vedere că educația are un impact direct asupra bunelor obiceiuri în privința eficienței utilizării resurselor;

| 33. | invită Comisia să eficientizeze acquis-ul în domeniul deșeurilor, ținând seama de ierarhia deșeurilor și de necesitatea de a elimina aproape complet deșeurile reziduale; de aceea, solicită Comisiei să facă propuneri până în 2014 pentru a introduce treptat o interzicere generală privind depozitarea deșeurilor în Uniunea Europeană și o eliminare treptată, până la sfârșitul acestui deceniu, a incinerării deșeurilor reciclabile și care pot fi tratate ca și compost; în plus, ar trebui luate măsuri de tranziție corespunzătoare, inclusiv dezvoltarea în continuare de standarde comune potrivit abordării bazate pe ciclului de viață; solicită Comisiei să revizuiască obiectivele pentru 2020 privind reciclarea din Directiva-cadru privind deșeurile; este de părere că impunerea unei taxe pentru depunerea deșeurilor la depozitele de deșeuri – pe care unele state membre au introdus-o deja – ar putea, de asemenea, să ajute la îndeplinirea obiectivelor menționate mai sus; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să eficientizeze acquis-ul în domeniul deșeurilor, ținând seama de ierarhia deșeurilor și de necesitatea de a elimina aproape complet deșeurile reziduale; de aceea, solicită Comisiei să facă propuneri până în 2014 pentru a introduce treptat o interzicere generală privind depozitarea deșeurilor în Uniunea Europeană și o eliminare treptată, până la sfârșitul acestui deceniu, a incinerării deșeurilor reciclabile și care pot fi tratate ca și compost; în plus, ar trebui luate măsuri de tranziție corespunzătoare, inclusiv dezvoltarea în continuare de standarde comune potrivit abordării bazate pe ciclului de viață; solicită Comisiei să revizuiască obiectivele pentru 2020 privind reciclarea din Directiva-cadru privind deșeurile; este de părere că impunerea unei taxe pentru depunerea deșeurilor la depozitele de deșeuri – pe care unele state membre au introdus-o deja – ar putea, de asemenea, să ajute la îndeplinirea obiectivelor menționate mai sus;

| 34. | subliniază faptul că depozitele de deșeuri existente ar putea servi drept depozite pentru materiile prime (minerit urban), însă că există foarte puține rezultate ale cercetărilor în acest domeniu; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că depozitele de deșeuri existente ar putea servi drept depozite pentru materiile prime (minerit urban), însă că există foarte puține rezultate ale cercetărilor în acest domeniu;

| 35. | invită statele membre să își intensifice eforturile de stabilire a unor linii directoare pentru elaborarea de standarde privind materialele reciclate prin intermediul Comitetului European de Standardizare (CEN); |
| --- | --- |

35.

invită statele membre să își intensifice eforturile de stabilire a unor linii directoare pentru elaborarea de standarde privind materialele reciclate prin intermediul Comitetului European de Standardizare (CEN);

| 36. | invită Comisia să asigure că politicile promovează utilizările succesive ale materiilor prime naturale și favorizează obținerea unei valori adăugate maxime, precum și produsele eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor în detrimentul generării de energie, ținând seama îndeosebi de potențialul de reducere a emisiilor cu efect de seră; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să asigure că politicile promovează utilizările succesive ale materiilor prime naturale și favorizează obținerea unei valori adăugate maxime, precum și produsele eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor în detrimentul generării de energie, ținând seama îndeosebi de potențialul de reducere a emisiilor cu efect de seră;

| 37. | îndeamnă Comisia să promoveze, de asemenea, o abordare bazată pe utilizări succesive ale biomasei, favorizând reciclarea, valoarea adăugată maximă și produsele eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, precum produsele și materialele industriale de origine biologică, în detrimentul bioenergiei; |
| --- | --- |

37.

îndeamnă Comisia să promoveze, de asemenea, o abordare bazată pe utilizări succesive ale biomasei, favorizând reciclarea, valoarea adăugată maximă și produsele eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, precum produsele și materialele industriale de origine biologică, în detrimentul bioenergiei;

| 38. | invită Comisia și statele membre să dezvolte un program în vederea sensibilizării și furnizării de orientări companiilor, îndeosebi IMM-urilor; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia și statele membre să dezvolte un program în vederea sensibilizării și furnizării de orientări companiilor, îndeosebi IMM-urilor;

| 39. | subliniază că, pentru ca o abordare bazată pe ciclul de viață să fie semnificativă, aceasta trebuie să se întemeieze pe evidențe contabile cât mai exacte; în acest context, insistă asupra faptului că, în punerea în aplicare a Directivei privind calitatea carburanților, furnizorii ar trebui să aplice o valoare implicită separată pentru nisipurile asfaltice; |
| --- | --- |

39.

subliniază că, pentru ca o abordare bazată pe ciclul de viață să fie semnificativă, aceasta trebuie să se întemeieze pe evidențe contabile cât mai exacte; în acest context, insistă asupra faptului că, în punerea în aplicare a Directivei privind calitatea carburanților, furnizorii ar trebui să aplice o valoare implicită separată pentru nisipurile asfaltice;

| 40. | subliniază importanța cercetării, dezvoltării și inovării pentru a accelera transformarea într-o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; constată faptul că este necesară stimularea inovării, în special în procesul de extracție și explorare ecologică a materiilor prime, în agricultură, chimie, tratarea și reciclarea deșeurilor, gestionarea apei, în exploatarea potențialului de reutilizare și înlocuire a materialelor cu impact asupra mediului, în tehnologiile și proiectarea care implică utilizarea unui număr mai scăzut de materiale și reducerea consumului de energie, energia regenerabilă și eficiența energetică; subliniază că acordarea de credite fiscale pentru reducerea utilizării resurselor ar fi, de asemenea, în beneficiul activităților de inovare, cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța cercetării, dezvoltării și inovării pentru a accelera transformarea într-o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; constată faptul că este necesară stimularea inovării, în special în procesul de extracție și explorare ecologică a materiilor prime, în agricultură, chimie, tratarea și reciclarea deșeurilor, gestionarea apei, în exploatarea potențialului de reutilizare și înlocuire a materialelor cu impact asupra mediului, în tehnologiile și proiectarea care implică utilizarea unui număr mai scăzut de materiale și reducerea consumului de energie, energia regenerabilă și eficiența energetică; subliniază că acordarea de credite fiscale pentru reducerea utilizării resurselor ar fi, de asemenea, în beneficiul activităților de inovare, cercetare și dezvoltare;

| 41. | reamintește faptul că eficiența utilizării resurselor ar trebui să își propună să ajute UE să își îmbunătățească performanțele tehnice pentru a spori cantitatea de substanțe utile extrasă din materiile prime de-a lungul întregului lanț de valori (în etapa de extracție, procesare, rafinare, reciclare); |
| --- | --- |

41.

reamintește faptul că eficiența utilizării resurselor ar trebui să își propună să ajute UE să își îmbunătățească performanțele tehnice pentru a spori cantitatea de substanțe utile extrasă din materiile prime de-a lungul întregului lanț de valori (în etapa de extracție, procesare, rafinare, reciclare);

| 42. | solicită Comisiei să analizeze modul în care poate fi sporită eficiența utilizării resurselor în cadrul industriilor extractive și prelucrătoare ale UE, în vederea creșterii competitivității și a sustenabilității, printre altele, prin promovarea asimilării noilor tehnologii și prin consolidarea producției de subproduse pe lângă cea de metale de bază; |
| --- | --- |

42.

solicită Comisiei să analizeze modul în care poate fi sporită eficiența utilizării resurselor în cadrul industriilor extractive și prelucrătoare ale UE, în vederea creșterii competitivității și a sustenabilității, printre altele, prin promovarea asimilării noilor tehnologii și prin consolidarea producției de subproduse pe lângă cea de metale de bază;

| 43. | îndeamnă statele membre să ia în considerare posibilitatea înființării de centre pentru tehnologii de inovare în vederea sprijinirii extracției, reciclării și refolosirii compușilor utili proveniți din deșeurile miniere și să faciliteze utilizarea ulterioară a deșeurilor miniere din diferite tipuri de depozite de deșeuri, din industria construcțiilor, precum și gestionarea acestor tipuri de depozitare a deșeurilor într-un mod sigur pentru mediu; |
| --- | --- |

43.

îndeamnă statele membre să ia în considerare posibilitatea înființării de centre pentru tehnologii de inovare în vederea sprijinirii extracției, reciclării și refolosirii compușilor utili proveniți din deșeurile miniere și să faciliteze utilizarea ulterioară a deșeurilor miniere din diferite tipuri de depozite de deșeuri, din industria construcțiilor, precum și gestionarea acestor tipuri de depozitare a deșeurilor într-un mod sigur pentru mediu;

| 44. | atrage atenția asupra nevoii de a utiliza produse alternative, modificând modelele de consum intensiv de energie și materiale în condițiile obținerii unui nivel similar de performanță, precum și asupra nevoii de a utiliza materii prime alternative și alte materiale, care să permită reducerea consumului de energie în cadrul proceselor de producție; |
| --- | --- |

44.

atrage atenția asupra nevoii de a utiliza produse alternative, modificând modelele de consum intensiv de energie și materiale în condițiile obținerii unui nivel similar de performanță, precum și asupra nevoii de a utiliza materii prime alternative și alte materiale, care să permită reducerea consumului de energie în cadrul proceselor de producție;

| 45. | invită Comisia să examineze efectele unei taxe asupra resurselor și a materiilor prime virgine, în special efectele secundare, precum substituirea nesustenabilă, evaziunea fiscală sau relocarea activităților economice către țările terțe. |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să examineze efectele unei taxe asupra resurselor și a materiilor prime virgine, în special efectele secundare, precum substituirea nesustenabilă, evaziunea fiscală sau relocarea activităților economice către țările terțe.

| 46. | subliniază importanța competențelor și a formării; în acest context, solicită Comisiei și statelor membre să se angajeze într-un dialog strâns cu partenerii sociali, mediul academic și industrie; solicită Comisiei și statelor membre ca, în colaborare cu industria și mediul academic, să susțină eficiența utilizării resurselor prin programe și burse universitare speciale; susține în continuare, în acest context, programele de schimb în acest domeniu, cum ar fi programul Erasmus Mundus privind mineralele și mediul. |
| --- | --- |

46.

subliniază importanța competențelor și a formării; în acest context, solicită Comisiei și statelor membre să se angajeze într-un dialog strâns cu partenerii sociali, mediul academic și industrie; solicită Comisiei și statelor membre ca, în colaborare cu industria și mediul academic, să susțină eficiența utilizării resurselor prin programe și burse universitare speciale; susține în continuare, în acest context, programele de schimb în acest domeniu, cum ar fi programul Erasmus Mundus privind mineralele și mediul.

| 47. | subliniază necesitatea investițiilor în reciclarea materiilor prime și a pământurilor rare, întrucât mineritul, rafinarea si reciclarea pământurilor rare au consecințe grave asupra mediului dacă nu sunt gestionate corespunzător; |
| --- | --- |

47.

subliniază necesitatea investițiilor în reciclarea materiilor prime și a pământurilor rare, întrucât mineritul, rafinarea si reciclarea pământurilor rare au consecințe grave asupra mediului dacă nu sunt gestionate corespunzător;

Capitalul natural și serviciile de ecosistem

| 48. | subliniază că biodiversitatea este esențială pentru existența vieții umane și bunăstarea societăților, atât în mod direct, cât și indirect, prin intermediul serviciilor ecosistemice pe care le oferă; salută și sprijină strategia UE în domeniul biodiversității până în 2020, inclusiv toate obiectivele și acțiunile acesteia; evidențiază, de asemenea, importanța integrării protecției biodiversității și într-o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

48.

subliniază că biodiversitatea este esențială pentru existența vieții umane și bunăstarea societăților, atât în mod direct, cât și indirect, prin intermediul serviciilor ecosistemice pe care le oferă; salută și sprijină strategia UE în domeniul biodiversității până în 2020, inclusiv toate obiectivele și acțiunile acesteia; evidențiază, de asemenea, importanța integrării protecției biodiversității și într-o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor;

| 49. | salută, în consecință, elaborarea de măsuri speciale în vederea controlării speciilor invazive și solicită aplicarea imediată a acestora; |
| --- | --- |

49.

salută, în consecință, elaborarea de măsuri speciale în vederea controlării speciilor invazive și solicită aplicarea imediată a acestora;

| 50. | subliniază importanța apei ca resursă naturală esențială atât pentru oameni, cât și pentru ecosisteme; reamintește presiunea sporită exercitată asupra disponibilității și calității unor resurse de apă sigure, din cauza unor factori precum despăduririle, urbanizarea, creșterea populației, creșterea economică și schimbările climatice; subliniază totodată necesitatea unei abordări pe mai multe niveluri cu privire la gestionarea resurselor de apă de care dispunem și evidențiază rolul autorităților locale și regionale în contextul inițiativei emblematice „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor;” |
| --- | --- |

50.

subliniază importanța apei ca resursă naturală esențială atât pentru oameni, cât și pentru ecosisteme; reamintește presiunea sporită exercitată asupra disponibilității și calității unor resurse de apă sigure, din cauza unor factori precum despăduririle, urbanizarea, creșterea populației, creșterea economică și schimbările climatice; subliniază totodată necesitatea unei abordări pe mai multe niveluri cu privire la gestionarea resurselor de apă de care dispunem și evidențiază rolul autorităților locale și regionale în contextul inițiativei emblematice „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor;”

| 51. | îndeamnă Comisia să calculeze și să facă public, de asemenea, costurile prejudiciilor provocate mediului ca o consecință a politicii UE în domeniul agriculturii și al pescuitului; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă Comisia să calculeze și să facă public, de asemenea, costurile prejudiciilor provocate mediului ca o consecință a politicii UE în domeniul agriculturii și al pescuitului;

| 52. | solicită Comisiei să folosească cele mai bune practici în domeniul eficienței utilizării resurselor pentru a elabora criterii adecvate și a iniția proiecte pilot pentru mai multe resurse, de exemplu, fosforul, în vederea atingerii unei rate de reutilizare de practic 100 % până în 2020 și a optimiza utilizarea și reciclarea acestor resurse; subliniază faptul că acestor proiecte-pilot ar trebui să li se aloce o finanțare directă din partea UE; |
| --- | --- |

52.

solicită Comisiei să folosească cele mai bune practici în domeniul eficienței utilizării resurselor pentru a elabora criterii adecvate și a iniția proiecte pilot pentru mai multe resurse, de exemplu, fosforul, în vederea atingerii unei rate de reutilizare de practic 100 % până în 2020 și a optimiza utilizarea și reciclarea acestor resurse; subliniază faptul că acestor proiecte-pilot ar trebui să li se aloce o finanțare directă din partea UE;

| 53. | consideră că resursele europene ar trebui gestionate într-un mod mai strategic și mai echilibrat din punctul de vedere al mediului; consideră că ar trebui depuse eforturi mai mari în vederea gestionării resurselor existente în UE, în special a mineralelor, a metalelor și a lemnului, dar și a resurselor energetice, inclusiv a combustibililor fosili; subliniază potențialul UE de a-și acoperi propriile nevoie de materii prime și solicită acesteia să își reducă dependența de importurile de materii prime produse prin metode nesustenabile din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

53.

consideră că resursele europene ar trebui gestionate într-un mod mai strategic și mai echilibrat din punctul de vedere al mediului; consideră că ar trebui depuse eforturi mai mari în vederea gestionării resurselor existente în UE, în special a mineralelor, a metalelor și a lemnului, dar și a resurselor energetice, inclusiv a combustibililor fosili; subliniază potențialul UE de a-și acoperi propriile nevoie de materii prime și solicită acesteia să își reducă dependența de importurile de materii prime produse prin metode nesustenabile din punct de vedere ecologic;

| 54. | consideră că industriile din statele membre trebuie să se bazeze tot mai mult pe materiile prime din țările lor; subliniază faptul că gestionarea resurselor interne ar trebui să prevină risipirea acestora; |
| --- | --- |

54.

consideră că industriile din statele membre trebuie să se bazeze tot mai mult pe materiile prime din țările lor; subliniază faptul că gestionarea resurselor interne ar trebui să prevină risipirea acestora;

| 55. | subliniază importanța unei agriculturi durabile, ceea ce ar determina reducerea utilizării solului importat și o reducere a amprentei de carbon a Europei; |
| --- | --- |

55.

subliniază importanța unei agriculturi durabile, ceea ce ar determina reducerea utilizării solului importat și o reducere a amprentei de carbon a Europei;

| 56. | consideră că sensibilizarea consumatorilor joacă un rol fundamental pentru o utilizare mai eficientă a resurselor în consumul alimentar și sprijină inițiativele la nivel local, național și la nivelul UE de promovare a unor modele mai sustenabile privind consumul alimentar; |
| --- | --- |

56.

consideră că sensibilizarea consumatorilor joacă un rol fundamental pentru o utilizare mai eficientă a resurselor în consumul alimentar și sprijină inițiativele la nivel local, național și la nivelul UE de promovare a unor modele mai sustenabile privind consumul alimentar;

| 57. | atrage atenția asupra rolului resurselor naturale regenerabile, precum pădurile, în utilizarea eficientă a resurselor; invită Comisia să încurajeze utilizarea de materii prime și de alte materiale regenerabile, biologice, reciclabile și ecologice; subliniază, în special, faptul că utilizarea de materiale din surse regenerabile cu emisii reduse, precum lemnul, în construcții, este o măsură eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

57.

atrage atenția asupra rolului resurselor naturale regenerabile, precum pădurile, în utilizarea eficientă a resurselor; invită Comisia să încurajeze utilizarea de materii prime și de alte materiale regenerabile, biologice, reciclabile și ecologice; subliniază, în special, faptul că utilizarea de materiale din surse regenerabile cu emisii reduse, precum lemnul, în construcții, este o măsură eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor;

| 58. | având în vedere importanța resurselor forestiere și performanțele ecologice ale lemnului, care constituie un capital natural, subliniază necesitatea consolidării protecției pădurilor din Uniunea Europeană și a mijloacelor de prevenire a riscurilor; solicită introducerea unui instrument financiar destinat finanțării măsurilor de prevenire a incendiilor forestiere și a atacurilor paraziților; invită Comisia să examineze, împreună cu sectorul industrial al lemnului, posibilitățile de punere în aplicare de acțiuni concrete care să vizeze exploatarea durabilă a resurselor forestiere, în special prin proiecte-pilot; încurajează o mai bună utilizare a măsurilor existente în domeniul forestier, în cadrul diferitelor politici ale UE, în scopul îmbunătățirii valorii economice a pădurilor și al asigurării unei mai mari disponibilități a materiei lemnoase, de exemplu prin intermediul replantării prevăzute în programele de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

58.

având în vedere importanța resurselor forestiere și performanțele ecologice ale lemnului, care constituie un capital natural, subliniază necesitatea consolidării protecției pădurilor din Uniunea Europeană și a mijloacelor de prevenire a riscurilor; solicită introducerea unui instrument financiar destinat finanțării măsurilor de prevenire a incendiilor forestiere și a atacurilor paraziților; invită Comisia să examineze, împreună cu sectorul industrial al lemnului, posibilitățile de punere în aplicare de acțiuni concrete care să vizeze exploatarea durabilă a resurselor forestiere, în special prin proiecte-pilot; încurajează o mai bună utilizare a măsurilor existente în domeniul forestier, în cadrul diferitelor politici ale UE, în scopul îmbunătățirii valorii economice a pădurilor și al asigurării unei mai mari disponibilități a materiei lemnoase, de exemplu prin intermediul replantării prevăzute în programele de dezvoltare rurală;

| 59. | subliniază că pierderea elementelor nutritive din mediu prin intermediul producției agricole are efecte externe negative de proporții pentru ecosisteme, pentru sănătatea oamenilor și pentru climă; invită Comisia să introducă tehnici moderne de gestionare a elementelor nutritive pentru reducerea nivelului de risipire a acestora ca urmare a intensificării producției; |
| --- | --- |

59.

subliniază că pierderea elementelor nutritive din mediu prin intermediul producției agricole are efecte externe negative de proporții pentru ecosisteme, pentru sănătatea oamenilor și pentru climă; invită Comisia să introducă tehnici moderne de gestionare a elementelor nutritive pentru reducerea nivelului de risipire a acestora ca urmare a intensificării producției;

| 60. | subliniază faptul că pachetul de reformare a PCP este un element cheie al inițiativei emblematice „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”; consideră că captura maximă sustenabilă, prevenirea aruncării înapoi în mare, motoare mai eficiente și mai puțin poluante, instrumente de pescuit mai selective, un mediu concurențial echitabil la nivel internațional și supracapacitatea flotelor sunt chestiuni care trebuie soluționate pentru a avea un sector de pescuit și de acvacultură viabil din punct de vedere ecologic și economic; subliniază, totodată, importanța economică și socială a flotelor costiere artizanale; |
| --- | --- |

60.

subliniază faptul că pachetul de reformare a PCP este un element cheie al inițiativei emblematice „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”; consideră că captura maximă sustenabilă, prevenirea aruncării înapoi în mare, motoare mai eficiente și mai puțin poluante, instrumente de pescuit mai selective, un mediu concurențial echitabil la nivel internațional și supracapacitatea flotelor sunt chestiuni care trebuie soluționate pentru a avea un sector de pescuit și de acvacultură viabil din punct de vedere ecologic și economic; subliniază, totodată, importanța economică și socială a flotelor costiere artizanale;

Guvernanță și monitorizare

| 61. | îndeamnă Comisia să adopte, după consultarea tuturor părților interesate relevante, indicatori fiabili și ușor de înțeles, de exemplu, pentru a măsura amprentele asupra apelor, solului, materiilor prime și emisiilor de dioxid de carbon, pentru a monitoriza progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor; acești indicatori ar trebui să se bazeze pe instrumente de contabilitate integrate și pe metodologii larg acceptate, pe baze științifice și ar trebui definiți în mod explicit pentru a putea fi aplicați pe tot cuprinsul UE, de factorii politici și actorii privați deopotrivă; în plus, ei ar trebui să țină cont de impactul pe întreg ciclul de viață și să măsoare resursele care intră în economie pentru a permite abordarea tuturor aspectelor aferente împuținării resurselor și, implicit integrarea fluxurilor ascunse; atrage atenția asupra faptului că indicatorul de productivitate a resurselor nu va furniza informațiile solicitate; |
| --- | --- |

61.

îndeamnă Comisia să adopte, după consultarea tuturor părților interesate relevante, indicatori fiabili și ușor de înțeles, de exemplu, pentru a măsura amprentele asupra apelor, solului, materiilor prime și emisiilor de dioxid de carbon, pentru a monitoriza progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor; acești indicatori ar trebui să se bazeze pe instrumente de contabilitate integrate și pe metodologii larg acceptate, pe baze științifice și ar trebui definiți în mod explicit pentru a putea fi aplicați pe tot cuprinsul UE, de factorii politici și actorii privați deopotrivă; în plus, ei ar trebui să țină cont de impactul pe întreg ciclul de viață și să măsoare resursele care intră în economie pentru a permite abordarea tuturor aspectelor aferente împuținării resurselor și, implicit integrarea fluxurilor ascunse; atrage atenția asupra faptului că indicatorul de productivitate a resurselor nu va furniza informațiile solicitate;

| 62. | reiterează importanța unui set de obiective sectoriale coerente, măsurabile, clare și verificabile, inclusiv un obiectiv general, pentru a pune în aplicare viziunea și obiectivele de etapă prevăzute în foaia de parcurs; recunoaște totuși complexitatea subiectului și, în consecință, nevoia imperativă ca aceste etape să fie examinate științific; invită Comisia să înainteze o propunere concretă privind astfel de obiective pentru UE și statele membre, cel mai târziu la un de la adoptarea indicatorilor relevanți, și să se asigure că toate politicile UE sunt în concordanță cu obiectivele stabilite; consideră că reperele incluse în foaia de parcurs ar trebui considerate ca obiective până la stabilirea unor obiective mai detaliate; invită statele membre să includă obiective corespunzătoare în strategiile lor privind utilizarea eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

62.

reiterează importanța unui set de obiective sectoriale coerente, măsurabile, clare și verificabile, inclusiv un obiectiv general, pentru a pune în aplicare viziunea și obiectivele de etapă prevăzute în foaia de parcurs; recunoaște totuși complexitatea subiectului și, în consecință, nevoia imperativă ca aceste etape să fie examinate științific; invită Comisia să înainteze o propunere concretă privind astfel de obiective pentru UE și statele membre, cel mai târziu la un de la adoptarea indicatorilor relevanți, și să se asigure că toate politicile UE sunt în concordanță cu obiectivele stabilite; consideră că reperele incluse în foaia de parcurs ar trebui considerate ca obiective până la stabilirea unor obiective mai detaliate; invită statele membre să includă obiective corespunzătoare în strategiile lor privind utilizarea eficientă a resurselor;

| 63. | subliniază că indicatorii specifici privind utilizarea eficientă a resurselor sunt esențiali în toate domeniile de politică și invită Comisia să includă indicatorii privind utilizarea eficientă a resurselor în toate evaluările de impact pe care le efectuează; consideră, de asemenea, că o evaluare a conformității cu orientările stabilite în Comunicarea Comisiei COM(2010)0614 ar trebui să constituie o parte obligatorie a fiecărei evaluări de impact; |
| --- | --- |

63.

subliniază că indicatorii specifici privind utilizarea eficientă a resurselor sunt esențiali în toate domeniile de politică și invită Comisia să includă indicatorii privind utilizarea eficientă a resurselor în toate evaluările de impact pe care le efectuează; consideră, de asemenea, că o evaluare a conformității cu orientările stabilite în Comunicarea Comisiei COM(2010)0614 ar trebui să constituie o parte obligatorie a fiecărei evaluări de impact;

| 64. | invită Comisia să pună în aplicare pe deplin legislația existentă, îndeosebi legislația privind apa, în vederea exploatării la maximum a tuturor oportunităților existente; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia să pună în aplicare pe deplin legislația existentă, îndeosebi legislația privind apa, în vederea exploatării la maximum a tuturor oportunităților existente;

| 65. | salută Directiva UE privind calitatea combustibilului (DCC) ca fiind un pas important într-o abordare a consumului de resurse bazată pe ciclul de viață și insistă ca, la implementarea acestei directive, furnizorii să aplice o valoare prestabilită separată pentru nisipurile bituminoase; |
| --- | --- |

65.

salută Directiva UE privind calitatea combustibilului (DCC) ca fiind un pas important într-o abordare a consumului de resurse bazată pe ciclul de viață și insistă ca, la implementarea acestei directive, furnizorii să aplice o valoare prestabilită separată pentru nisipurile bituminoase;

| 66. | consideră că al șaptelea program de acțiune pentru mediu (PAM 7) ar trebui să furnizeze cadrul politic corect pentru realizarea viziunii, a etapelor și a obiectivelor foii de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

66.

consideră că al șaptelea program de acțiune pentru mediu (PAM 7) ar trebui să furnizeze cadrul politic corect pentru realizarea viziunii, a etapelor și a obiectivelor foii de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere energetic;

| 67. | invită Comisia să analizeze politicile UE și să evalueze, printre altele, planurile naționale de acțiune în domeniul energiei regenerabile și politica agricolă comună din punctul de vedere al impactului acestora asupra utilizării eficiente a resurselor; |
| --- | --- |

67.

invită Comisia să analizeze politicile UE și să evalueze, printre altele, planurile naționale de acțiune în domeniul energiei regenerabile și politica agricolă comună din punctul de vedere al impactului acestora asupra utilizării eficiente a resurselor;

| 68. | consideră că o Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor constituie cadrul adecvat pentru crearea de locuri de muncă ecologice pentru toți cetățenii, fără nicio discriminare; |
| --- | --- |

68.

consideră că o Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor constituie cadrul adecvat pentru crearea de locuri de muncă ecologice pentru toți cetățenii, fără nicio discriminare;

| 69. | susține faptul că utilizarea eficientă a resurselor este deseori împiedicată de proceduri administrative greoaie; invită Comisia să simplifice procesele de autorizare pentru a permite obținerea unor rezultate mai bune în utilizarea eficientă a resurselor; în acest context, salută inițiativa Comisiei referitoare la Directiva privind transparența; |
| --- | --- |

69.

susține faptul că utilizarea eficientă a resurselor este deseori împiedicată de proceduri administrative greoaie; invită Comisia să simplifice procesele de autorizare pentru a permite obținerea unor rezultate mai bune în utilizarea eficientă a resurselor; în acest context, salută inițiativa Comisiei referitoare la Directiva privind transparența;

| 70. | solicită Comisiei și statelor membre să desfășoare campanii de informare și educare a cetățenilor în vederea creșterii gradului de utilizare a produselor obținute prin reciclarea deșeurilor; |
| --- | --- |

70.

solicită Comisiei și statelor membre să desfășoare campanii de informare și educare a cetățenilor în vederea creșterii gradului de utilizare a produselor obținute prin reciclarea deșeurilor;

| 71. | solicită luarea de măsuri pentru a asigura că utilizarea cea mai eficientă a resurselor reprezintă o preocupare centrală în cadrul politicii regionale; subliniază faptul că eficiența utilizării resurselor ar trebui abordată la nivel regional și local, luând în considerare potențialul, handicapurile și diferitele niveluri de dezvoltare ale regiunilor europene; subliniază, de asemenea, că este necesar ca autoritățile locale și regionale să alinieze măsurile în materie de eficiență energetică la strategia UE 2020; |
| --- | --- |

71.

solicită luarea de măsuri pentru a asigura că utilizarea cea mai eficientă a resurselor reprezintă o preocupare centrală în cadrul politicii regionale; subliniază faptul că eficiența utilizării resurselor ar trebui abordată la nivel regional și local, luând în considerare potențialul, handicapurile și diferitele niveluri de dezvoltare ale regiunilor europene; subliniază, de asemenea, că este necesar ca autoritățile locale și regionale să alinieze măsurile în materie de eficiență energetică la strategia UE 2020;

Dimensiunea internațională

| 72. | consideră că utilizarea și alocarea eficiente și sustenabile a resurselor sunt un element esențial al politicii industriale a Uniunii Europene, care ar trebui, de asemenea, să inspire și relațiile sale externe, actuale și viitoare; consideră, în această privință, că comerțul cu bunuri și servicii ecologice este un instrument de dezvoltare economică și socială durabilă, care aduce beneficii atât comerțului, cât și mediului; |
| --- | --- |

72.

consideră că utilizarea și alocarea eficiente și sustenabile a resurselor sunt un element esențial al politicii industriale a Uniunii Europene, care ar trebui, de asemenea, să inspire și relațiile sale externe, actuale și viitoare; consideră, în această privință, că comerțul cu bunuri și servicii ecologice este un instrument de dezvoltare economică și socială durabilă, care aduce beneficii atât comerțului, cât și mediului;

| 73. | remarcă faptul că un sistem comercial multilateral echitabil, deschis și nediscriminatoriu, precum și protejarea mediului ar trebui să se potențeze reciproc și ar trebui să ofere beneficii comunităților locale, cu condiția ca normele de comerț multilateral să fie reformate, astfel încât să răspundă mai bine provocărilor ambientale și nevoilor de bază ale oamenilor; |
| --- | --- |

73.

remarcă faptul că un sistem comercial multilateral echitabil, deschis și nediscriminatoriu, precum și protejarea mediului ar trebui să se potențeze reciproc și ar trebui să ofere beneficii comunităților locale, cu condiția ca normele de comerț multilateral să fie reformate, astfel încât să răspundă mai bine provocărilor ambientale și nevoilor de bază ale oamenilor;

| 74. | cere Comisiei să integreze în mai mare măsură aspectele legate de materiile prime, cum ar fi (a) restricțiile la export și (b) chestiunile legate de investiții, în negocierile actuale și viitoare desfășurate de UE în cadru bilateral și multilateral; |
| --- | --- |

74.

cere Comisiei să integreze în mai mare măsură aspectele legate de materiile prime, cum ar fi (a) restricțiile la export și (b) chestiunile legate de investiții, în negocierile actuale și viitoare desfășurate de UE în cadru bilateral și multilateral;

| 75. | subliniază că o deschidere echitabilă a piețelor mondiale în ceea ce privește bunurile și serviciile ecologice încurajează consumul sustenabil, creează oportunități pentru export și noi locuri de muncă legate de răspândirea noilor tehnologii verzi, de inovare și competitivitate, conduce la scăderea prețurilor, la creșterea calității, precum și la diversificarea ofertei pentru consumatori; |
| --- | --- |

75.

subliniază că o deschidere echitabilă a piețelor mondiale în ceea ce privește bunurile și serviciile ecologice încurajează consumul sustenabil, creează oportunități pentru export și noi locuri de muncă legate de răspândirea noilor tehnologii verzi, de inovare și competitivitate, conduce la scăderea prețurilor, la creșterea calității, precum și la diversificarea ofertei pentru consumatori;

| 76. | salută activitatea desfășurată în cursul rundei de negocieri de la Doha din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului cu privire la reducerea sau la eliminarea barierelor tarifare și netarifare din calea comerțului cu bunuri și servicii ecologice și încurajează ferm părțile să continue să conlucreze, indiferent de viitorul rundei de la Doha, pentru o definire clară a bunurilor și serviciilor ecologice, ceea ce ar include responsabilitatea socială a întreprinderilor, standardele ecologice ale UE și principiile comerțului echitabil; |
| --- | --- |

76.

salută activitatea desfășurată în cursul rundei de negocieri de la Doha din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului cu privire la reducerea sau la eliminarea barierelor tarifare și netarifare din calea comerțului cu bunuri și servicii ecologice și încurajează ferm părțile să continue să conlucreze, indiferent de viitorul rundei de la Doha, pentru o definire clară a bunurilor și serviciilor ecologice, ceea ce ar include responsabilitatea socială a întreprinderilor, standardele ecologice ale UE și principiile comerțului echitabil;

| 77. | reafirmă faptul că toate acordurile comerciale europene actuale, bilaterale și regionale, trebuie să includă un capitol ambițios privind sustenabilitatea, ca în cazul celor mai recente acorduri de liber schimb dintre UE și Republica Coreea, Columbia și Peru, precum și America Centrală; consideră că capitolele referitoare la sustenabilitatea socială și ambientală ar trebui plasate pe picior de egalitate cu aspectele comerciale ale acordurilor și, în consecință, cheamă Comisia să le includă în sfera de aplicare a prevederilor în materie de soluționare a litigiilor ale viitoarelor acorduri de liber schimb; |
| --- | --- |

77.

reafirmă faptul că toate acordurile comerciale europene actuale, bilaterale și regionale, trebuie să includă un capitol ambițios privind sustenabilitatea, ca în cazul celor mai recente acorduri de liber schimb dintre UE și Republica Coreea, Columbia și Peru, precum și America Centrală; consideră că capitolele referitoare la sustenabilitatea socială și ambientală ar trebui plasate pe picior de egalitate cu aspectele comerciale ale acordurilor și, în consecință, cheamă Comisia să le includă în sfera de aplicare a prevederilor în materie de soluționare a litigiilor ale viitoarelor acorduri de liber schimb;

| 78. | consideră că introducerea preferințelor tarifare pentru produsele și serviciile ecologice realizate într-o manieră responsabilă din punct de vedere social în Sistemul generalizat de preferințe ar putea produce o valoare adăugată în domeniul schimburilor comerciale ale UE cu țările în curs de dezvoltare și un stimulent suplimentar pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, precum și pentru obiectivele pe termen lung ale UE legate de climă și energie; |
| --- | --- |

78.

consideră că introducerea preferințelor tarifare pentru produsele și serviciile ecologice realizate într-o manieră responsabilă din punct de vedere social în Sistemul generalizat de preferințe ar putea produce o valoare adăugată în domeniul schimburilor comerciale ale UE cu țările în curs de dezvoltare și un stimulent suplimentar pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, precum și pentru obiectivele pe termen lung ale UE legate de climă și energie;

| 79. | consideră că, în contextul și în perioada premergătoare conferinței Rio+20, este necesară o nouă și mai intensă dezbatere, care să implice toate statele membre ale ONU, societatea civilă și sindicatele, în special cu privire la eficiența caracterului voluntar al responsabilității sociale a întreprinderilor; |
| --- | --- |

79.

consideră că, în contextul și în perioada premergătoare conferinței Rio+20, este necesară o nouă și mai intensă dezbatere, care să implice toate statele membre ale ONU, societatea civilă și sindicatele, în special cu privire la eficiența caracterului voluntar al responsabilității sociale a întreprinderilor;

| 80. | subliniază faptul că ecoinovarea la nivelul UE stimulează utilizarea mai eficientă a resurselor în afara frontierelor noastre, reducând astfel epuizarea resurselor globale; îndeamnă, prin urmare, statele membre să își consolideze propriile strategii naționale de utilizare eficientă a resurselor și să facă schimb de cunoștințe în cadrul unui forum mondial, precum summitul Rio+20; susține că creșterea rapidă a consumului mondial și diminuarea stocurilor de materii prime determină nevoia de investiții în utilizarea eficientă a resurselor la nivel global; |
| --- | --- |

80.

subliniază faptul că ecoinovarea la nivelul UE stimulează utilizarea mai eficientă a resurselor în afara frontierelor noastre, reducând astfel epuizarea resurselor globale; îndeamnă, prin urmare, statele membre să își consolideze propriile strategii naționale de utilizare eficientă a resurselor și să facă schimb de cunoștințe în cadrul unui forum mondial, precum summitul Rio+20; susține că creșterea rapidă a consumului mondial și diminuarea stocurilor de materii prime determină nevoia de investiții în utilizarea eficientă a resurselor la nivel global;

| 81. | relevă faptul că viitorul summit al Pământului Rio+20 ar putea constitui un important forum de discuție cu privire la aspectele legate de eficiența resurselor și dezvoltarea durabilă; este încredințat că un nou set de obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ar putea completa lacunele ODM și ar putea deveni un succesor puternic al proiectului mondial, care recunoaște legăturile inextricabile dintre mediu și fiecare dintre dimensiunile dezvoltării; îndeamnă UE și statele sale membre să joace un rol decisiv și pozitiv în cadrul acestei conferințe, pentru a face față provocărilor pe care le implică instituirea la scară mondială a unei economii verzi integratoare; |
| --- | --- |

81.

relevă faptul că viitorul summit al Pământului Rio+20 ar putea constitui un important forum de discuție cu privire la aspectele legate de eficiența resurselor și dezvoltarea durabilă; este încredințat că un nou set de obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ar putea completa lacunele ODM și ar putea deveni un succesor puternic al proiectului mondial, care recunoaște legăturile inextricabile dintre mediu și fiecare dintre dimensiunile dezvoltării; îndeamnă UE și statele sale membre să joace un rol decisiv și pozitiv în cadrul acestei conferințe, pentru a face față provocărilor pe care le implică instituirea la scară mondială a unei economii verzi integratoare;

*

* *

| 82. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

82.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0364.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0014.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/69 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/69

---

Joi, 24 mai 2012Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri

P7_TA(2012)0224

Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (2012/2617(RSP))

2013/C 264 E/11

Parlamentul European,

| — | având în vedere întrebarea din 26 aprilie 2012 adresată Comisiei și având ca subiect inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (O-000106/2012 – B7-0113/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea din 26 aprilie 2012 adresată Comisiei și având ca subiect inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (O-000106/2012 – B7-0113/2012),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010 privind Strategia Europa 2020 și cele cinci obiective principale ale acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010 privind Strategia Europa 2020 și cele cinci obiective principale ale acesteia,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933),

| — | având în vedere pachetul privind ocuparea forței de muncă intitulat „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” și prezentat de Comisie la 18 aprilie 2012 (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul privind ocuparea forței de muncă intitulat „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” și prezentat de Comisie la 18 aprilie 2012 (COM(2012)0173),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – «Împreună pentru o nouă creștere»” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – «Împreună pentru o nouă creștere»” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Tineretul în mișcare – O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Tineretul în mișcare – O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană” (COM(2010)0477),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Analiza anuală a creșterii pe 2012” (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Analiza anuală a creșterii pe 2012” (COM(2011)0815),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și ucenicilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și ucenicilor (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2011 privind Strategia UE privind incluziunea romilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2011 privind Strategia UE privind incluziunea romilor (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului de promovare a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor în vederea realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020, adoptate la Luxemburg la 17 iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului de promovare a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor în vederea realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020, adoptate la Luxemburg la 17 iunie 2011,

| — | având în vedere Declarația membrilor Consiliului European din 30 ianuarie 2012 intitulată „Spre o consolidare favorabilă creșterii și o creștere favorabilă ocupării forței de muncă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația membrilor Consiliului European din 30 ianuarie 2012 intitulată „Spre o consolidare favorabilă creșterii și o creștere favorabilă ocupării forței de muncă”,

| — | având în vedere scrisoarea privind șomajul în rândul tinerilor, trimisă de Președintele Comisiei Europene, dl Barroso, la 31 ianuarie 2012 unui număr de opt state membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea privind șomajul în rândul tinerilor, trimisă de Președintele Comisiei Europene, dl Barroso, la 31 ianuarie 2012 unui număr de opt state membre,

| — | având în vedere documentul de lucru al Comitetului Economic și Social European (SOC)450 din 28 martie 2012 privind Comunicarea Comisiei (COM(2011)0933) către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comitetului Economic și Social European (SOC)450 din 28 martie 2012 privind Comunicarea Comisiei (COM(2011)0933) către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor,

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă,

| — | având în vedere articolele 15, 31 și 32 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 15, 31 și 32 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere titlul XII din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul XII din TFUE,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Parlamentul European și-a exprimat poziția sa referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și ucenicilor în rezoluția sa din 2010 în care Comisiei Europene, statelor membre, partenerilor sociali și altor părți interesate li s-au solicitat, inter alia, următoarele, în conformitate cu competențele lor respective:






  — | să elaboreze de urgență strategii, politici economice și politici pentru piața forței de muncă pentru a crea locuri de muncă mai multe și mai bune pentru tineri, evitând astfel ca aceștia să cadă în „capcana precarității” în care tinerii au o serie de locuri de muncă temporare și stagii neplătite care nu conduc la o îmbunătățire efectivă a salariilor și a condițiilor de muncă sau la forme de încadrare mai stabile; |
| --- | --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul European și-a exprimat poziția sa referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și ucenicilor în rezoluția sa din 2010 în care Comisiei Europene, statelor membre, partenerilor sociali și altor părți interesate li s-au solicitat, inter alia, următoarele, în conformitate cu competențele lor respective:

—

să elaboreze de urgență strategii, politici economice și politici pentru piața forței de muncă pentru a crea locuri de muncă mai multe și mai bune pentru tineri, evitând astfel ca aceștia să cadă în „capcana precarității” în care tinerii au o serie de locuri de muncă temporare și stagii neplătite care nu conduc la o îmbunătățire efectivă a salariilor și a condițiilor de muncă sau la forme de încadrare mai stabile;

| — | să ofere sprijin pentru politicile naționale vizând piața forței de muncă, educația și formarea sub forma unei „garanții europene pentru tineri” care să asigure dreptul fiecărei persoane tinere din UE de a beneficia de o ofertă de loc de muncă, de un stagiu de ucenicie, de formare profesională suplimentară sau de o formulă care să asocieze activitatea și formarea profesională după o perioadă maximă de 4 luni de șomaj; |
| --- | --- |

—

să ofere sprijin pentru politicile naționale vizând piața forței de muncă, educația și formarea sub forma unei „garanții europene pentru tineri” care să asigure dreptul fiecărei persoane tinere din UE de a beneficia de o ofertă de loc de muncă, de un stagiu de ucenicie, de formare profesională suplimentară sau de o formulă care să asocieze activitatea și formarea profesională după o perioadă maximă de 4 luni de șomaj;

| — | să intensifice eforturile pentru reducerea abandonului școlar timpuriu și să dezvolte strategii de sprijin pentru persoanele tinere care nici nu au un loc de muncă și nici nu participă la programe de învățământ sau de formare; |
| --- | --- |

—

să intensifice eforturile pentru reducerea abandonului școlar timpuriu și să dezvolte strategii de sprijin pentru persoanele tinere care nici nu au un loc de muncă și nici nu participă la programe de învățământ sau de formare;

| — | să îmbunătățească legăturile dintre lumea academică și cea profesională printr-o mai bună adaptare a programei de învățământ la necesitățile pieței forței de muncă, oferind stagii de calitate, cu o remunerație decentă și condiții de muncă adecvate, prin introducerea unei carte europene a calității stagiilor în care să fie stabilite standardele minime pentru stagii cu scopul de a asigura valoarea educațională a acestora și pentru a evita exploatarea, asigurând totodată protecția socială, și prin crearea de stagii de ucenicie mai multe și mai bune în cadrul programului de formare profesională pentru a facilita trecerea tinerilor de la învățământ la mediul profesional; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească legăturile dintre lumea academică și cea profesională printr-o mai bună adaptare a programei de învățământ la necesitățile pieței forței de muncă, oferind stagii de calitate, cu o remunerație decentă și condiții de muncă adecvate, prin introducerea unei carte europene a calității stagiilor în care să fie stabilite standardele minime pentru stagii cu scopul de a asigura valoarea educațională a acestora și pentru a evita exploatarea, asigurând totodată protecția socială, și prin crearea de stagii de ucenicie mai multe și mai bune în cadrul programului de formare profesională pentru a facilita trecerea tinerilor de la învățământ la mediul profesional;

| — | să intensifice eforturile pentru a stabili și implementa un sistem european de certificare și recunoaștere a învățământului formal și informal, îmbunătățind prin aceasta mobilitatea pe piața muncii atât la nivel național, cât și la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

—

să intensifice eforturile pentru a stabili și implementa un sistem european de certificare și recunoaștere a învățământului formal și informal, îmbunătățind prin aceasta mobilitatea pe piața muncii atât la nivel național, cât și la nivel transfrontalier;

| — | să asigure politici incluzive, cu scopul de a evita discriminarea tinerilor și de a aborda nevoile grupurilor care se confruntă adesea cu obstacole specifice la accesul pe piața forței de muncă, printre acestea numărându-se migranții tineri, părinții tineri, tinerii de etnie romă și persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

—

să asigure politici incluzive, cu scopul de a evita discriminarea tinerilor și de a aborda nevoile grupurilor care se confruntă adesea cu obstacole specifice la accesul pe piața forței de muncă, printre acestea numărându-se migranții tineri, părinții tineri, tinerii de etnie romă și persoanele cu handicap;

| B. | întrucât, după o redresare economică mediocră începând din 2010, șomajul este din nou în creștere, rata medie a șomajului fiind de 10 %, iar cea în rândul tinerilor depășind 22 % în Uniunea Europeană, în timp ce previziunile economice indică o nouă perioadă de stagnare economică și o creștere în continuare a nivelului de șomaj, fără ca în viitorul apropiat să existe vreo perspectivă de redresare caracterizată de o abundență a locurilor de muncă; |
| --- | --- |

B.

întrucât, după o redresare economică mediocră începând din 2010, șomajul este din nou în creștere, rata medie a șomajului fiind de 10 %, iar cea în rândul tinerilor depășind 22 % în Uniunea Europeană, în timp ce previziunile economice indică o nouă perioadă de stagnare economică și o creștere în continuare a nivelului de șomaj, fără ca în viitorul apropiat să existe vreo perspectivă de redresare caracterizată de o abundență a locurilor de muncă;

| C. | întrucât situația încadrării în muncă a tinerilor diferă semnificativ de la un stat membru la altul, rata șomajului variind între mult sub 10 % în unele țări și aproape 50 % în țările afectate cel mai grav de criză; |
| --- | --- |

C.

întrucât situația încadrării în muncă a tinerilor diferă semnificativ de la un stat membru la altul, rata șomajului variind între mult sub 10 % în unele țări și aproape 50 % în țările afectate cel mai grav de criză;

| D. | întrucât șomajul în rândul tinerilor poate fi abordat într-un mod semnificativ numai dacă este analizat în contextul mai larg al situației generale a încadrării în muncă dintr-un stat membru și al cadrului politic economic global de pe piața națională a forței de muncă; |
| --- | --- |

D.

întrucât șomajul în rândul tinerilor poate fi abordat într-un mod semnificativ numai dacă este analizat în contextul mai larg al situației generale a încadrării în muncă dintr-un stat membru și al cadrului politic economic global de pe piața națională a forței de muncă;

| E. | întrucât unul dintre motivele nivelului ridicat al șomajului în rândul tinerilor îl reprezintă lipsa de noi locuri de muncă; |
| --- | --- |

E.

întrucât unul dintre motivele nivelului ridicat al șomajului în rândul tinerilor îl reprezintă lipsa de noi locuri de muncă;

| F. | întrucât efectele negative pe care le-au avut în Europa criza financiară și economică și în special criza datoriei suverane din zona euro au afectat mai puternic persoanele tinere, în special cele care nu și-au finalizat studiile sau nu au absolvit învățământul obligatoriu sau învățământul secundar superior, cele care se confruntă cu șomaj pe termen lung și excluziune socială, precum și tinerii din regiuni caracterizate de o situație economică nefavorabilă, astfel încât situația persoanelor tinere s-a înrăutățit; |
| --- | --- |

F.

întrucât efectele negative pe care le-au avut în Europa criza financiară și economică și în special criza datoriei suverane din zona euro au afectat mai puternic persoanele tinere, în special cele care nu și-au finalizat studiile sau nu au absolvit învățământul obligatoriu sau învățământul secundar superior, cele care se confruntă cu șomaj pe termen lung și excluziune socială, precum și tinerii din regiuni caracterizate de o situație economică nefavorabilă, astfel încât situația persoanelor tinere s-a înrăutățit;

| G. | întrucât creșterea alarmantă a nivelului șomajului în rândul tinerilor reprezintă o amenințare pentru viitorul economic și social al multor persoane tinere din Uniunea Europeană, astfel încât acestea plătesc un preț ridicat pentru criză; |
| --- | --- |

G.

întrucât creșterea alarmantă a nivelului șomajului în rândul tinerilor reprezintă o amenințare pentru viitorul economic și social al multor persoane tinere din Uniunea Europeană, astfel încât acestea plătesc un preț ridicat pentru criză;

| H. | întrucât lupta împotriva șomajului în rândul tinerilor presupune realizarea mai multor investiții în educație și formare în UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât lupta împotriva șomajului în rândul tinerilor presupune realizarea mai multor investiții în educație și formare în UE;

| I. | întrucât măsurile eficace constau în crearea condițiilor pentru transferarea lucrătorilor dinspre sectoarele aflate în declin către sectoarele aflate în creștere, promovarea inovării și crearea de noi locuri de muncă; |
| --- | --- |

I.

întrucât măsurile eficace constau în crearea condițiilor pentru transferarea lucrătorilor dinspre sectoarele aflate în declin către sectoarele aflate în creștere, promovarea inovării și crearea de noi locuri de muncă;

| J. | întrucât la 17 iunie 2010 Consiliul European a ajuns la un acord în privința Strategiei Europa 2020 și a cinci obiective principale, printre care:






  — | „reducerea ratei de părăsire timpurie a școlii sub 10 %”; |
| --- | --- | --- |

J.

întrucât la 17 iunie 2010 Consiliul European a ajuns la un acord în privința Strategiei Europa 2020 și a cinci obiective principale, printre care:

—

„reducerea ratei de părăsire timpurie a școlii sub 10 %”;

| — | „creșterea de până la 40 %, cel puțin, a numărului absolvenților de învățământ terțiar [...], cu vârste cuprinse între 30 si 34 de ani”; |
| --- | --- |

—

„creșterea de până la 40 %, cel puțin, a numărului absolvenților de învățământ terțiar [...], cu vârste cuprinse între 30 si 34 de ani”;

| — | „obiectivul de a se ajunge la o rată de ocupare de 75 % pentru femeile și bărbații cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani, inclusiv printr-o mai mare participare a tinerilor, a lucrătorilor în vârstă, a celor mai puțin calificați și printr-o mai bună integrare a migranților legali”; |
| --- | --- |

—

„obiectivul de a se ajunge la o rată de ocupare de 75 % pentru femeile și bărbații cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani, inclusiv printr-o mai mare participare a tinerilor, a lucrătorilor în vârstă, a celor mai puțin calificați și printr-o mai bună integrare a migranților legali”;

| — | „promovarea incluziunii sociale, în special prin reducerea sărăciei, stabilind obiectivul de a elimina pentru cel puțin 20 de milioane de persoane riscul de sărăcie sau excluziune”; |
| --- | --- |

—

„promovarea incluziunii sociale, în special prin reducerea sărăciei, stabilind obiectivul de a elimina pentru cel puțin 20 de milioane de persoane riscul de sărăcie sau excluziune”;

| K. | întrucât, în comunicarea sa referitoare la Actul privind piața unică, Comisia a afirmat în mod corect că o aprofundare în continuare a pieței unice are potențialul de a crea locurile de muncă și prosperitatea atât de necesare pentru determinarea unei schimbări economice și combaterea crizei economice actuale; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în comunicarea sa referitoare la Actul privind piața unică, Comisia a afirmat în mod corect că o aprofundare în continuare a pieței unice are potențialul de a crea locurile de muncă și prosperitatea atât de necesare pentru determinarea unei schimbări economice și combaterea crizei economice actuale;

| L. | întrucât, în comunicarea sa intitulată „Tineretul în mișcare”, Comisia Europeană a încurajat statele membre să introducă o „garanție pentru tineri” și ulterior a invitat statele membre să depună mai multe eforturi pentru a implementa aceste garanții; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în comunicarea sa intitulată „Tineretul în mișcare”, Comisia Europeană a încurajat statele membre să introducă o „garanție pentru tineri” și ulterior a invitat statele membre să depună mai multe eforturi pentru a implementa aceste garanții;

| M. | întrucât în timpul reuniunii lor din 30 ianuarie 2012, membrii Consiliului European au publicat o declarație în care au invitat statele membre să îmbunătățească oferta de forță de muncă și să reducă șomajul în rândul tinerilor și au conchis că „obiectivul ar trebui să fie ca, la câteva luni de la terminarea studiilor, tinerilor să li se prezinte o ofertă de angajare de bună calitate, opțiunea continuării studiilor, o ucenicie sau un stagiu”; |
| --- | --- |

M.

întrucât în timpul reuniunii lor din 30 ianuarie 2012, membrii Consiliului European au publicat o declarație în care au invitat statele membre să îmbunătățească oferta de forță de muncă și să reducă șomajul în rândul tinerilor și au conchis că „obiectivul ar trebui să fie ca, la câteva luni de la terminarea studiilor, tinerilor să li se prezinte o ofertă de angajare de bună calitate, opțiunea continuării studiilor, o ucenicie sau un stagiu”;

| N. | întrucât la 31 ianuarie 2012, Președintele Comisiei Europene, dl Barroso, a adresat scrisori către opt state membre în care ratele șomajului în rândul tinerilor erau mult peste media UE, fiind trimise „echipe de acțiune” în statele membre în cauză în vederea elaborării unor planuri de încadrare în muncă a tinerilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât la 31 ianuarie 2012, Președintele Comisiei Europene, dl Barroso, a adresat scrisori către opt state membre în care ratele șomajului în rândul tinerilor erau mult peste media UE, fiind trimise „echipe de acțiune” în statele membre în cauză în vederea elaborării unor planuri de încadrare în muncă a tinerilor;

| O. | întrucât factorii comuni în aceste opt țări sunt o rată foarte ridicată a părăsirii timpurii a școlii și tinerii mai puțin calificați care caută locuri de muncă pe piața muncii; |
| --- | --- |

O.

întrucât factorii comuni în aceste opt țări sunt o rată foarte ridicată a părăsirii timpurii a școlii și tinerii mai puțin calificați care caută locuri de muncă pe piața muncii;

| P. | întrucât în mai 2012 Comisia Europeană va propune recomandările sale specifice fiecărei țări pentru anul 2012, afirmând totodată în comunicarea sa referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri că statele membre, în special cele cu ratele cele mai ridicate ale șomajului în rândul tinerilor, ar trebui să ia măsuri decisive, fără a aștepta recomandările menționate, pentru a preveni părăsirea timpurie a școlii, dezvoltarea de competențe relevante pe piața muncii, acordarea de sprijin pentru dobândirea experienței inițiale în muncă și formare la locul de muncă și facilitarea accesului la un (prim) loc de muncă; |
| --- | --- |

P.

întrucât în mai 2012 Comisia Europeană va propune recomandările sale specifice fiecărei țări pentru anul 2012, afirmând totodată în comunicarea sa referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri că statele membre, în special cele cu ratele cele mai ridicate ale șomajului în rândul tinerilor, ar trebui să ia măsuri decisive, fără a aștepta recomandările menționate, pentru a preveni părăsirea timpurie a școlii, dezvoltarea de competențe relevante pe piața muncii, acordarea de sprijin pentru dobândirea experienței inițiale în muncă și formare la locul de muncă și facilitarea accesului la un (prim) loc de muncă;

| Q. | întrucât în timpul reuniunii Consiliului European din 30 ianuarie 2012, Președintele Comisiei Europene, dl Barroso, a anunțat că suma de 82 de miliarde de euro din bugetul fondului structural încă mai trebuie alocată și ar putea fi redistribuită, |
| --- | --- |

Q.

întrucât în timpul reuniunii Consiliului European din 30 ianuarie 2012, Președintele Comisiei Europene, dl Barroso, a anunțat că suma de 82 de miliarde de euro din bugetul fondului structural încă mai trebuie alocată și ar putea fi redistribuită,

| 1. | salută comunicarea Comisiei referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri care se întemeiază pe inițiative mai vechi ale Comisiei precum „Tineretul în mișcare” și „Noi competențe și noi locuri de muncă” și numeroasele inițiative prezentate în această serie de comunicări, dar are mari îndoieli dacă anvergura acțiunilor propuse este proporțională cu gravitatea crizelor actuale de șomaj în rândul tinerilor constatate în numeroase state membre; |
| --- | --- |

1.

salută comunicarea Comisiei referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri care se întemeiază pe inițiative mai vechi ale Comisiei precum „Tineretul în mișcare” și „Noi competențe și noi locuri de muncă” și numeroasele inițiative prezentate în această serie de comunicări, dar are mari îndoieli dacă anvergura acțiunilor propuse este proporțională cu gravitatea crizelor actuale de șomaj în rândul tinerilor constatate în numeroase state membre;

| 2. | subliniază faptul că situația încadrării în muncă a tinerilor depinde într-o foarte mare măsură de situația economică generală; salută Comunicarea Comisiei intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” și îndeamnă șefii de stat sau de guvern din UE să prezinte cât mai curând posibil un plan european de investiții care să stimuleze o creștere incluzivă, sustenabilă și caracterizată de o abundență a locurilor de muncă; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că situația încadrării în muncă a tinerilor depinde într-o foarte mare măsură de situația economică generală; salută Comunicarea Comisiei intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” și îndeamnă șefii de stat sau de guvern din UE să prezinte cât mai curând posibil un plan european de investiții care să stimuleze o creștere incluzivă, sustenabilă și caracterizată de o abundență a locurilor de muncă;

| 3. | salută declarația făcută de Consiliul European, în care statele membre sunt invitate să introducă scheme naționale similare „garanției pentru tineri”, și îndeamnă statele membre să susțină această rugăminte prin luarea de măsuri rapide și concrete la nivel național, cu scopul de a asigura faptul că tinerii au un loc de muncă decent, își continuă studiile sau participă la cursuri de formare/recalificare în termen de patru luni de la terminarea școlii; |
| --- | --- |

3.

salută declarația făcută de Consiliul European, în care statele membre sunt invitate să introducă scheme naționale similare „garanției pentru tineri”, și îndeamnă statele membre să susțină această rugăminte prin luarea de măsuri rapide și concrete la nivel național, cu scopul de a asigura faptul că tinerii au un loc de muncă decent, își continuă studiile sau participă la cursuri de formare/recalificare în termen de patru luni de la terminarea școlii;

| 4. | salută inițiativa Comisiei de a promova inițiativa „garanția pentru tineri” și de a aloca statelor membre 4 milioane EUR pentru a le ajuta să instituie schemele de garanții pentru tineri, care ar trebui să fie susținute de politici active pe piața muncii astfel încât să se elimine golul dintre sistemele de învățământ și de formare și piața muncii, însă are sincere îndoieli că această sumă este suficient de ambițioasă pentru a ajuta țările care se confruntă cu rate ridicate ale șomajului, alături de constrângeri naționale bugetare, să implementeze acest tip de garanții; |
| --- | --- |

4.

salută inițiativa Comisiei de a promova inițiativa „garanția pentru tineri” și de a aloca statelor membre 4 milioane EUR pentru a le ajuta să instituie schemele de garanții pentru tineri, care ar trebui să fie susținute de politici active pe piața muncii astfel încât să se elimine golul dintre sistemele de învățământ și de formare și piața muncii, însă are sincere îndoieli că această sumă este suficient de ambițioasă pentru a ajuta țările care se confruntă cu rate ridicate ale șomajului, alături de constrângeri naționale bugetare, să implementeze acest tip de garanții;

| 5. | subliniază că „garanția pentru tineri” trebuie să îmbunătățească efectiv situația persoanelor tinere care nici nu au un loc de muncă, nici nu urmează cursuri de învățământ sau de formare, și să rezolve treptat problema șomajului în rândul tinerilor în UE; |
| --- | --- |

5.

subliniază că „garanția pentru tineri” trebuie să îmbunătățească efectiv situația persoanelor tinere care nici nu au un loc de muncă, nici nu urmează cursuri de învățământ sau de formare, și să rezolve treptat problema șomajului în rândul tinerilor în UE;

| 6. | salută intenția Comisiei, astfel cum a fost descrisă în comunicarea intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă”, de a prezenta, până la sfârșitul anului 2012, o propunere de recomandare a Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii și o recomandare a Consiliului privind garanțiile pentru tineri și îndeamnă insistent statele membre să adopte propunerea până la sfârșitul anului 2012; |
| --- | --- |

6.

salută intenția Comisiei, astfel cum a fost descrisă în comunicarea intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă”, de a prezenta, până la sfârșitul anului 2012, o propunere de recomandare a Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii și o recomandare a Consiliului privind garanțiile pentru tineri și îndeamnă insistent statele membre să adopte propunerea până la sfârșitul anului 2012;

| 7. | admite faptul că tinerii sunt victimele discriminării ocupaționale în ceea ce privește accesul și permanența lor pe piața muncii ca urmare a situației precare în care se află și a contractelor temporare și că această situație necesită o respectare deplină a principiului tratamentului egal stabilit de legislația europeană; |
| --- | --- |

7.

admite faptul că tinerii sunt victimele discriminării ocupaționale în ceea ce privește accesul și permanența lor pe piața muncii ca urmare a situației precare în care se află și a contractelor temporare și că această situație necesită o respectare deplină a principiului tratamentului egal stabilit de legislația europeană;

| 8. | subliniază că mai ales mamele tinere sunt victime ale discriminării pe piața muncii, deoarece își întrerup cariera din cauza unor angajamente familiale; invită, prin urmare, statele membre să întărească politicile de reconciliere a vieții profesionale cu viața privată, în special prin consolidarea Directivei privind concediul de maternitate la nivelul UE și prin furnizarea de servicii accesibile, la un preț rezonabil și de bună calitate de îngrijire a copiilor și a adulților aflați în întreținere; |
| --- | --- |

8.

subliniază că mai ales mamele tinere sunt victime ale discriminării pe piața muncii, deoarece își întrerup cariera din cauza unor angajamente familiale; invită, prin urmare, statele membre să întărească politicile de reconciliere a vieții profesionale cu viața privată, în special prin consolidarea Directivei privind concediul de maternitate la nivelul UE și prin furnizarea de servicii accesibile, la un preț rezonabil și de bună calitate de îngrijire a copiilor și a adulților aflați în întreținere;

| 9. | este convins că o modalitate eficace de a readuce tinerii pe piața muncii constă în dezvoltarea unor reforme sistemice pentru a aborda problema șomajului structural; |
| --- | --- |

9.

este convins că o modalitate eficace de a readuce tinerii pe piața muncii constă în dezvoltarea unor reforme sistemice pentru a aborda problema șomajului structural;

| 10. | salută caracterul de urgență exprimat de inițiativa Președintelui Comisiei, dl Barroso, de a trimite „echipe de acțiune” în statele membre care înregistrează cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tinerilor; solicită Comisiei să asigure în mod corespunzător informarea constantă a Parlamentului în legătură cu programele și rezultatele concrete ale acestor activități; regretă faptul că „echipele de acțiune” au fost mandatate și înființate doar de către Comisie și propune ca, în viitor, Parlamentul European și Consiliul să fie implicate mai îndeaproape în acest proces; |
| --- | --- |

10.

salută caracterul de urgență exprimat de inițiativa Președintelui Comisiei, dl Barroso, de a trimite „echipe de acțiune” în statele membre care înregistrează cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tinerilor; solicită Comisiei să asigure în mod corespunzător informarea constantă a Parlamentului în legătură cu programele și rezultatele concrete ale acestor activități; regretă faptul că „echipele de acțiune” au fost mandatate și înființate doar de către Comisie și propune ca, în viitor, Parlamentul European și Consiliul să fie implicate mai îndeaproape în acest proces;

| 11. | invită Comisia să evalueze impactul reformelor de pe piața muncii legate de propunerile înaintate de „echipele de acțiune” cu privire la rata de ocupare a forței de muncă și standardele de calitate ale ocupării forței de muncă în statele membre în cauză; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să evalueze impactul reformelor de pe piața muncii legate de propunerile înaintate de „echipele de acțiune” cu privire la rata de ocupare a forței de muncă și standardele de calitate ale ocupării forței de muncă în statele membre în cauză;

| 12. | invită Comisia să adopte cât mai curând posibil, în cursul anului 2012, regulamentul privind cadrul european de calitate și să definească standarde minime care să sprijine crearea și ocuparea unor locuri de stagii de înaltă calitate; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să adopte cât mai curând posibil, în cursul anului 2012, regulamentul privind cadrul european de calitate și să definească standarde minime care să sprijine crearea și ocuparea unor locuri de stagii de înaltă calitate;

| 13. | invită statele membre să îmbunătățească gradul de conștientizare și calitatea, și implicit statutul învățământului și formării profesionale, care reprezintă o alternativă esențială la învățământul superior; |
| --- | --- |

13.

invită statele membre să îmbunătățească gradul de conștientizare și calitatea, și implicit statutul învățământului și formării profesionale, care reprezintă o alternativă esențială la învățământul superior;

| 14. | consideră că mobilitatea și oportunitatea de a lucra într-un alt stat membru ar putea fi un pas important pentru ca tinerii să aibă un acces mai bun la piața muncii; apreciază, în consecință, extinderea inițiativei „Erasmus pentru toți” și recomandă ca în cadrul programului să se pună un accent deosebit pe experiența de muncă în străinătate pentru studenți și tineri care urmează cursuri de formare profesională; |
| --- | --- |

14.

consideră că mobilitatea și oportunitatea de a lucra într-un alt stat membru ar putea fi un pas important pentru ca tinerii să aibă un acces mai bun la piața muncii; apreciază, în consecință, extinderea inițiativei „Erasmus pentru toți” și recomandă ca în cadrul programului să se pună un accent deosebit pe experiența de muncă în străinătate pentru studenți și tineri care urmează cursuri de formare profesională;

| 15. | invită statele membre să introducă și să evalueze noi obiective obligatorii pentru tineret, acordând atenție mai ales strategiilor politice în materie de calitate și vizând tinerii în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020 care să fie introduse în programele lor naționale de reformă; |
| --- | --- |

15.

invită statele membre să introducă și să evalueze noi obiective obligatorii pentru tineret, acordând atenție mai ales strategiilor politice în materie de calitate și vizând tinerii în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020 care să fie introduse în programele lor naționale de reformă;

| 16. | invită Comisia să încorporeze în mod clar șomajul în rândul tinerilor în Semestrul european prin stabilirea sa ca obiectiv secundar în cadrul Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să încorporeze în mod clar șomajul în rândul tinerilor în Semestrul european prin stabilirea sa ca obiectiv secundar în cadrul Strategiei Europa 2020;

| 17. | invită statele membre cu rate reduse ale șomajului sau care au introdus cu succes garanțiile pentru tineri, cum ar fi Austria, să colaboreze în mod activ cu statele membre serios afectate de șomajul în rândul tinerilor, prin transferul de know-how și de modele de succes, în vederea reducerii decalajului tot mai mare dintre ratele lor de șomaj și a dezvoltării în comun a unor politici mai bune și mai incluzive de ocupare a forței de muncă vizând tinerii, care să aibă un impact pozitiv la fața locului; |
| --- | --- |

17.

invită statele membre cu rate reduse ale șomajului sau care au introdus cu succes garanțiile pentru tineri, cum ar fi Austria, să colaboreze în mod activ cu statele membre serios afectate de șomajul în rândul tinerilor, prin transferul de know-how și de modele de succes, în vederea reducerii decalajului tot mai mare dintre ratele lor de șomaj și a dezvoltării în comun a unor politici mai bune și mai incluzive de ocupare a forței de muncă vizând tinerii, care să aibă un impact pozitiv la fața locului;

| 18. | invită Comisia și statele membre să evalueze provocările specifice cu care se confruntă tinerii în accesarea protecției sociale și riscul de excluziune socială al acestora; invită Comisia și statele membre să promoveze măsuri pentru îmbunătățirea accesului lor la protecție socială și remunerare; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia și statele membre să evalueze provocările specifice cu care se confruntă tinerii în accesarea protecției sociale și riscul de excluziune socială al acestora; invită Comisia și statele membre să promoveze măsuri pentru îmbunătățirea accesului lor la protecție socială și remunerare;

| 19. | deplânge faptul că, după patru ani de criză, suma de 82 de miliarde de euro din bugetul aferent fondurilor structurale în cadrul financiar multianual 2007-2013 încă mai trebuie cheltuită; îndeamnă Comisia să stabilească priorități la redistribuirea unei părți semnificative a sumei de 82 de miliarde de euro către proiecte vizând tinerii și în special către întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), cu scopul de a stimula crearea de oportunități decente de muncă pentru tineri; invită Comisia să ia în considerare majorarea ratelor de cofinanțare pentru cele opt țări care înregistrează rate deosebit de ridicate ale șomajului; |
| --- | --- |

19.

deplânge faptul că, după patru ani de criză, suma de 82 de miliarde de euro din bugetul aferent fondurilor structurale în cadrul financiar multianual 2007-2013 încă mai trebuie cheltuită; îndeamnă Comisia să stabilească priorități la redistribuirea unei părți semnificative a sumei de 82 de miliarde de euro către proiecte vizând tinerii și în special către întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), cu scopul de a stimula crearea de oportunități decente de muncă pentru tineri; invită Comisia să ia în considerare majorarea ratelor de cofinanțare pentru cele opt țări care înregistrează rate deosebit de ridicate ale șomajului;

| 20. | invită Comisia să caute surse de finanțare suplimentare și mai ambițioase pentru a ajuta statele membre să combată nivelul ridicat al șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să caute surse de finanțare suplimentare și mai ambițioase pentru a ajuta statele membre să combată nivelul ridicat al șomajului în rândul tinerilor;

| 21. | consideră că este deosebit de important să se aloce resurse tinerilor la elaborarea cadrului financiar pentru perioada 2014-2020, acordându-se atenție mai ales persoanelor tinere care nici nu au un loc de muncă și nici nu participă la programe de învățământ sau de formare; |
| --- | --- |

21.

consideră că este deosebit de important să se aloce resurse tinerilor la elaborarea cadrului financiar pentru perioada 2014-2020, acordându-se atenție mai ales persoanelor tinere care nici nu au un loc de muncă și nici nu participă la programe de învățământ sau de formare;

| 22. | invită statele membre să se asigure că aceste fonduri sunt alocate cu implicarea deplină a partenerilor sociali și a organizațiilor de tineret; |
| --- | --- |

22.

invită statele membre să se asigure că aceste fonduri sunt alocate cu implicarea deplină a partenerilor sociali și a organizațiilor de tineret;

| 23. | salută propunerea Comisiei de a promova mobilitatea în muncă a persoanelor tinere ca parte a noului Program pentru schimbări sociale și inovare socială astfel încât să le încurajeze pe acestea să își caute locuri de muncă în state membre și regiuni care se confruntă cu un deficit de competențe și de mână de lucru; solicită, în acest context, să se pună mai mult accent pe situația tinerilor, în special în ceea ce privește tranziția de la educație la muncă, reducerea părăsirii timpurii a școlii și calitatea locurilor de stagiu și ucenicie; subliniază că promovarea mobilității forței de muncă trebuie să fie însoțită de o mai bună protecție socială și de reducerea obstacolelor din calea mobilității în ceea ce privește drepturile sociale și acoperirea prin sistemul de asigurări sociale, în special în cazul lucrătorilor tineri expuși unor riscuri; |
| --- | --- |

23.

salută propunerea Comisiei de a promova mobilitatea în muncă a persoanelor tinere ca parte a noului Program pentru schimbări sociale și inovare socială astfel încât să le încurajeze pe acestea să își caute locuri de muncă în state membre și regiuni care se confruntă cu un deficit de competențe și de mână de lucru; solicită, în acest context, să se pună mai mult accent pe situația tinerilor, în special în ceea ce privește tranziția de la educație la muncă, reducerea părăsirii timpurii a școlii și calitatea locurilor de stagiu și ucenicie; subliniază că promovarea mobilității forței de muncă trebuie să fie însoțită de o mai bună protecție socială și de reducerea obstacolelor din calea mobilității în ceea ce privește drepturile sociale și acoperirea prin sistemul de asigurări sociale, în special în cazul lucrătorilor tineri expuși unor riscuri;

| 24. | invită Comisia și statele membre să finanțeze programele de mobilitate care se concentrează asupra formării și încadrării în muncă a tinerilor în noi domenii care sporesc șansele unei redresări generatoare de locuri de muncă, în special locuri de muncă verzi și locuri de muncă în sectorul de îngrijire, atât pentru bărbați tineri, cât și pentru femei tinere; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia și statele membre să finanțeze programele de mobilitate care se concentrează asupra formării și încadrării în muncă a tinerilor în noi domenii care sporesc șansele unei redresări generatoare de locuri de muncă, în special locuri de muncă verzi și locuri de muncă în sectorul de îngrijire, atât pentru bărbați tineri, cât și pentru femei tinere;

| 25. | invită statele membre să introducă sisteme educaționale duale pentru toate meseriile care nu necesită urmarea unor cursuri de învățământ superior, inclusiv obiective pentru companiile care au o anumită dimensiune de a oferi ucenicii și stimulente de angajare a persoanelor tinere; |
| --- | --- |

25.

invită statele membre să introducă sisteme educaționale duale pentru toate meseriile care nu necesită urmarea unor cursuri de învățământ superior, inclusiv obiective pentru companiile care au o anumită dimensiune de a oferi ucenicii și stimulente de angajare a persoanelor tinere;

| 26. | invită statele membre să dezvolte o strategie mai coordonată între planurile de învățământ și de formare naționale și necesitățile de pe piața muncii, nu doar pe termen scurt, ci mai ales pe termen mediu și lung, astfel încât să se evite creșterea excesivă a anumitor sectoare, să se favorizeze dezvoltarea unor noi piețe de nișă și să se transfere resursele din sectoarele în care se pierd locuri de muncă spre sectoarele în curs de dezvoltare, cum ar fi economia sustenabilă; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre să dezvolte o strategie mai coordonată între planurile de învățământ și de formare naționale și necesitățile de pe piața muncii, nu doar pe termen scurt, ci mai ales pe termen mediu și lung, astfel încât să se evite creșterea excesivă a anumitor sectoare, să se favorizeze dezvoltarea unor noi piețe de nișă și să se transfere resursele din sectoarele în care se pierd locuri de muncă spre sectoarele în curs de dezvoltare, cum ar fi economia sustenabilă;

| 27. | încurajează adoptarea unei strategii europene de încadrare în muncă a tinerilor care să ofere sprijin companiilor, organizațiilor sociale, autorităților publice și altor angajatori pentru crearea de locuri de muncă decente și de calitate; |
| --- | --- |

27.

încurajează adoptarea unei strategii europene de încadrare în muncă a tinerilor care să ofere sprijin companiilor, organizațiilor sociale, autorităților publice și altor angajatori pentru crearea de locuri de muncă decente și de calitate;

| 28. | este deosebit de îngrijorat în privința impactului negativ pe care îl vor avea reducerile substanțiale ale bugetului în domeniul educației în unele state membre asupra situației dificile cu care se confruntă persoanele tinere și asupra punerii în aplicare a propunerilor din cadrul inițiativei privind tineretul; invită Comisia să se asigure că recomandările adresate statelor membre în vederea redobândirii sustenabilității fiscale nu subminează sau distrug politicile și programele care vizează promovarea încadrării în muncă a tinerilor și incluziunea socială și/sau prevenirea marginalizării persoanelor tinere și a detașării acestora de piața muncii; |
| --- | --- |

28.

este deosebit de îngrijorat în privința impactului negativ pe care îl vor avea reducerile substanțiale ale bugetului în domeniul educației în unele state membre asupra situației dificile cu care se confruntă persoanele tinere și asupra punerii în aplicare a propunerilor din cadrul inițiativei privind tineretul; invită Comisia să se asigure că recomandările adresate statelor membre în vederea redobândirii sustenabilității fiscale nu subminează sau distrug politicile și programele care vizează promovarea încadrării în muncă a tinerilor și incluziunea socială și/sau prevenirea marginalizării persoanelor tinere și a detașării acestora de piața muncii;

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

29.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 29.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0453.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0092.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/75

---

Joi, 24 mai 2012Aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală

P7_TA(2012)0225

Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și a femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (2011/2285(INI))

2013/C 264 E/12

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 8 și 157 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 157 din TFUE,

| — | având în vedere Directiva 2006/54/CE din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (reformă) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/54/CE din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (reformă) (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2010 intitulată „Un angajament consolidat în favoarea egalității dintre femei și bărbați – O cartă a femeii” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2010 intitulată „Un angajament consolidat în favoarea egalității dintre femei și bărbați – O cartă a femeii” (COM(2010)0078),

| — | având în vedere raportul Comisiei din mai 2010 intitulat „Perspectivă juridică asupra diferenței de remunerare dintre femei și bărbați în Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din mai 2010 intitulat „Perspectivă juridică asupra diferenței de remunerare dintre femei și bărbați în Europa”,

| — | având în vedere raportul Comisiei din februarie 2009 elaborat de rețeaua europeană de experți juriști în domeniul egalității de gen, intitulat „Transpunerea Directivei 2006/54/CE reformate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din februarie 2009 elaborat de rețeaua europeană de experți juriști în domeniul egalității de gen, intitulat „Transpunerea Directivei 2006/54/CE reformate”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 iulie 2007 intitulată „Combaterea diferenței de remunerare între bărbați și femei” (COM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 iulie 2007 intitulată „Combaterea diferenței de remunerare între bărbați și femei” (COM(2007)0424),

| — | având în vedere raportul Comisiei din februarie 2007 elaborat de rețeaua Comisiei de experți juriști în domeniile ocupării forței de muncă, afacerilor sociale și egalității dintre bărbați și femei, intitulat „Aspecte juridice ale diferenței de remunerare între femei și bărbați”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din februarie 2007 elaborat de rețeaua Comisiei de experți juriști în domeniile ocupării forței de muncă, afacerilor sociale și egalității dintre bărbați și femei, intitulat „Aspecte juridice ale diferenței de remunerare între femei și bărbați”,

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (2011-2020), adoptat de Consiliu la 7 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (2011-2020), adoptat de Consiliu la 7 martie 2011,

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene în temeiul articolului 157 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene în temeiul articolului 157 din TFUE,

| — | având în vedere raportul Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă din 5 martie 2010 intitulat „Abordarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați: măsuri guvernamentale și ale partenerilor sociali”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă din 5 martie 2010 intitulat „Abordarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați: măsuri guvernamentale și ale partenerilor sociali”,

| — | având în vedere Cadrul de acțiune al partenerilor sociali europeni cu privire la egalitatea dintre bărbați și femei din 1 martie 2005, rapoartele de monitorizare a acestuia din 2006, 2007 și 2008 și raportul de evaluare final din 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de acțiune al partenerilor sociali europeni cu privire la egalitatea dintre bărbați și femei din 1 martie 2005, rapoartele de monitorizare a acestuia din 2006, 2007 și 2008 și raportul de evaluare final din 2009,

| — | având în vedere dispozițiile Convenției din 1994 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind munca cu fracțiune de normă (2), care solicită țărilor să includă în contractele de achiziții publice o clauză privind forța de muncă, inclusiv privind remunerarea egală, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile Convenției din 1994 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind munca cu fracțiune de normă (2), care solicită țărilor să includă în contractele de achiziții publice o clauză privind forța de muncă, inclusiv privind remunerarea egală,

| — | având în vedere Convenția 100 a OIM privind remunerarea egală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția 100 a OIM privind remunerarea egală,

| — | având în vedere seminarul online OIM-ONU din martie 2011, intitulat „Remunerare egală pentru munca egală: cum poate fi atins acest obiectiv?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere seminarul online OIM-ONU din martie 2011, intitulat „Remunerare egală pentru munca egală: cum poate fi atins acest obiectiv?”,

| — | având în vedere articolul 11 alineatul (1) litera (d) din Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, adoptat prin Rezoluția 34/180 din 18 decembrie 1979 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 alineatul (1) litera (d) din Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, adoptat prin Rezoluția 34/180 din 18 decembrie 1979 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 noiembrie 2008 referitoare la aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 noiembrie 2008 referitoare la aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei (3),

| — | având în vedere cursul dat de Comisie la 3 februarie 2009 rezoluției din 18 noiembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere cursul dat de Comisie la 3 februarie 2009 rezoluției din 18 noiembrie 2008,

| — | având în vedere inițiativa din 8 martie 2010 a 10 dintre membrii săi de a elabora un raport de inițiativă legislativă privind „Remunerare egală pentru muncă egală” în temeiul articolului 42 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa din 8 martie 2010 a 10 dintre membrii săi de a elabora un raport de inițiativă legislativă privind „Remunerare egală pentru muncă egală” în temeiul articolului 42 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 42 și 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 42 și 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0160/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0160/2012),

| A. | întrucât, conform celor mai recente date, provizorii și incomplete, femeile din Uniunea Europeană câștigă în medie cu 16,4 % mai puțin decât bărbații, iar diferența de remunerare dintre femei și bărbați din statele membre variază între 4,4 % și 27,6 % și întrucât – în pofida corpusului legislativ semnificativ în vigoare de aproape 40 de ani, a măsurilor adoptate și a resurselor alocate în vederea reducerii diferenței (4)– progresul este extrem de lent (disparitatea la nivelul UE a fost de 17,7 % în 2006, de 17,6 % în 2007, de 17,4 % în 2008, de 16,9 % în 2009 și de 16,4 % în 2010), iar în unele state membre diferența chiar a crescut; întrucât diferența de remunerare dintre femei și bărbați ar putea fi mai mare decât cea indicată, deoarece încă lipsesc datele privind trei state membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât, conform celor mai recente date, provizorii și incomplete, femeile din Uniunea Europeană câștigă în medie cu 16,4 % mai puțin decât bărbații, iar diferența de remunerare dintre femei și bărbați din statele membre variază între 4,4 % și 27,6 % și întrucât – în pofida corpusului legislativ semnificativ în vigoare de aproape 40 de ani, a măsurilor adoptate și a resurselor alocate în vederea reducerii diferenței (4)– progresul este extrem de lent (disparitatea la nivelul UE a fost de 17,7 % în 2006, de 17,6 % în 2007, de 17,4 % în 2008, de 16,9 % în 2009 și de 16,4 % în 2010), iar în unele state membre diferența chiar a crescut; întrucât diferența de remunerare dintre femei și bărbați ar putea fi mai mare decât cea indicată, deoarece încă lipsesc datele privind trei state membre;

| B. | întrucât cauzele diferenței persistente și foarte pronunțate de remunerare dintre femei și bărbați sunt complexe, multiple și adesea interdependente și depășesc aspectul unic al remunerării egale pentru muncă egală sau de valoare egală; întrucât aceste cauze includ discriminarea directă sau indirectă, precum și factori sociali și economici cum ar fi segregarea profesională, orizontală și verticală de pe piețele forței de muncă, subevaluarea muncii femeilor, lipsa de egalitate în ceea ce privește concilierea vieții profesionale cu viața privată, tradițiile și stereotipurile, inclusiv în ceea ce privește alegerea parcursului educațional, orientarea educațională, accesul la meserii și profesii și, prin urmare, a carierei profesionale, în special în cazul fetelor și al femeilor, conducându-le spre profesii tipic feminine, care sunt mai prost plătite; întrucât, potrivit analizelor de specialitate, discriminarea, directă sau indirectă, este responsabilă pentru aproape jumătate din diferență; |
| --- | --- |

B.

întrucât cauzele diferenței persistente și foarte pronunțate de remunerare dintre femei și bărbați sunt complexe, multiple și adesea interdependente și depășesc aspectul unic al remunerării egale pentru muncă egală sau de valoare egală; întrucât aceste cauze includ discriminarea directă sau indirectă, precum și factori sociali și economici cum ar fi segregarea profesională, orizontală și verticală de pe piețele forței de muncă, subevaluarea muncii femeilor, lipsa de egalitate în ceea ce privește concilierea vieții profesionale cu viața privată, tradițiile și stereotipurile, inclusiv în ceea ce privește alegerea parcursului educațional, orientarea educațională, accesul la meserii și profesii și, prin urmare, a carierei profesionale, în special în cazul fetelor și al femeilor, conducându-le spre profesii tipic feminine, care sunt mai prost plătite; întrucât, potrivit analizelor de specialitate, discriminarea, directă sau indirectă, este responsabilă pentru aproape jumătate din diferență;

| C. | întrucât, mult prea frecvent, diferența de remunerare este legată de moștenirea culturală și de factori juridici și economici prezenți în societatea modernă; |
| --- | --- |

C.

întrucât, mult prea frecvent, diferența de remunerare este legată de moștenirea culturală și de factori juridici și economici prezenți în societatea modernă;

| D. | întrucât, în medie, femeile ar fi trebuit să lucreze până la 2 martie 2012 pentru a câștiga atât cât au câștigat bărbații în medie în anul care s-a încheiat la 31 decembrie 2011; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în medie, femeile ar fi trebuit să lucreze până la 2 martie 2012 pentru a câștiga atât cât au câștigat bărbații în medie în anul care s-a încheiat la 31 decembrie 2011;

| E. | întrucât aplicarea principiului remunerării egale pentru muncă egală sau de valoare egală este crucială pentru realizarea egalității de gen; întrucât ar trebui să se solicite Comisiei și statelor membre să elaboreze și să emită în mod regulat statistici care să indice nu numai salariile medii pe oră, ci și sumele plătite bărbaților și femeilor pentru o muncă egală sau de valoare egală; |
| --- | --- |

E.

întrucât aplicarea principiului remunerării egale pentru muncă egală sau de valoare egală este crucială pentru realizarea egalității de gen; întrucât ar trebui să se solicite Comisiei și statelor membre să elaboreze și să emită în mod regulat statistici care să indice nu numai salariile medii pe oră, ci și sumele plătite bărbaților și femeilor pentru o muncă egală sau de valoare egală;

| F. | întrucât Directiva 2006/54/CE a contribuit la îmbunătățirea situației femeilor pe piața forței de muncă, însă nu a modificat în profunzime legislația privind eliminarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați; întrucât studii preliminare elaborate de experți arată că legislația statelor membre a fost modificată puțin sau nu a fost modificată deloc și că nu au fost impuse sancțiuni împotriva angajatorilor; întrucât complexitatea problemei impune nu numai îmbunătățirea legislației, ci și o strategie la nivel european de abordare a diferenței de remunerare dintre femei și bărbați care, la rândul său, impune asumarea de către UE a unui rol puternic de lider în coordonarea politicilor, în promovarea bunelor practici și în implicarea diferiților actori; |
| --- | --- |

F.

întrucât Directiva 2006/54/CE a contribuit la îmbunătățirea situației femeilor pe piața forței de muncă, însă nu a modificat în profunzime legislația privind eliminarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați; întrucât studii preliminare elaborate de experți arată că legislația statelor membre a fost modificată puțin sau nu a fost modificată deloc și că nu au fost impuse sancțiuni împotriva angajatorilor; întrucât complexitatea problemei impune nu numai îmbunătățirea legislației, ci și o strategie la nivel european de abordare a diferenței de remunerare dintre femei și bărbați care, la rândul său, impune asumarea de către UE a unui rol puternic de lider în coordonarea politicilor, în promovarea bunelor practici și în implicarea diferiților actori;

| G. | întrucât tendințele arată că salariile sunt mai frecvent negociate individual, ceea ce are ca rezultat o lipsă de informare și de transparență privind sistemul de remunerare individualizat ce duce la disparități ridicate de remunerare în rândul angajaților aflați la niveluri similare și poate avea ca rezultat o creștere a diferenței de remunerare dintre femei și bărbați; întrucât un sistem mai descentralizat și mai individualizat de stabilire a salariilor ar trebui, prin urmare, să fie considerat un aspect mai degrabă îngrijorător, iar protecția datelor nu poate reprezenta o scuză legitimă pentru a nu publica informații statistice referitoare la salarii; |
| --- | --- |

G.

întrucât tendințele arată că salariile sunt mai frecvent negociate individual, ceea ce are ca rezultat o lipsă de informare și de transparență privind sistemul de remunerare individualizat ce duce la disparități ridicate de remunerare în rândul angajaților aflați la niveluri similare și poate avea ca rezultat o creștere a diferenței de remunerare dintre femei și bărbați; întrucât un sistem mai descentralizat și mai individualizat de stabilire a salariilor ar trebui, prin urmare, să fie considerat un aspect mai degrabă îngrijorător, iar protecția datelor nu poate reprezenta o scuză legitimă pentru a nu publica informații statistice referitoare la salarii;

| H. | întrucât, în toate statele membre, studentele înregistrează rate de reușită școlară superioare celor ale studenților și reprezintă nu mai puțin de 59 % din totalul absolvenților de studii superioare; întrucât, cu toate acestea, din cauza tradițiilor și a stereotipurilor în materie de educație, studentele reprezintă o minoritate în rândul absolvenților din domenii precum matematica și informatica; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în toate statele membre, studentele înregistrează rate de reușită școlară superioare celor ale studenților și reprezintă nu mai puțin de 59 % din totalul absolvenților de studii superioare; întrucât, cu toate acestea, din cauza tradițiilor și a stereotipurilor în materie de educație, studentele reprezintă o minoritate în rândul absolvenților din domenii precum matematica și informatica;

| I. | întrucât aptitudinile și competențele femeilor sunt adesea subevaluate, la fel ca și profesiile și posturile în care femeile sunt predominante, fără ca acest lucru să fie justificat neapărat de criterii obiective; întrucât extinderea perspectivelor de carieră ale femeilor și modificarea modelelor educaționale ar putea avea o influență pozitivă asupra eliminării diferenței de remunerare dintre femei și bărbați, de exemplu prin creșterea numărului de femei în rândul oamenilor de știință și al inginerilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât aptitudinile și competențele femeilor sunt adesea subevaluate, la fel ca și profesiile și posturile în care femeile sunt predominante, fără ca acest lucru să fie justificat neapărat de criterii obiective; întrucât extinderea perspectivelor de carieră ale femeilor și modificarea modelelor educaționale ar putea avea o influență pozitivă asupra eliminării diferenței de remunerare dintre femei și bărbați, de exemplu prin creșterea numărului de femei în rândul oamenilor de știință și al inginerilor;

| J. | întrucât femeile sunt mai des angajate cu fracțiune de normă și întrucât diferența de remunerare dintre femei și bărbați este aproape de două ori mai mare în rândul lucrătorilor cu fracțiune de normă decât în rândul lucrătorilor cu normă întreagă; |
| --- | --- |

J.

întrucât femeile sunt mai des angajate cu fracțiune de normă și întrucât diferența de remunerare dintre femei și bărbați este aproape de două ori mai mare în rândul lucrătorilor cu fracțiune de normă decât în rândul lucrătorilor cu normă întreagă;

| K. | întrucât, potrivit analizelor de specialitate, diferența de remunerare dintre femei și bărbați începe să fie vizibilă după întoarcerea femeii pe piața forței de muncă după primul concediu de maternitate, crește pe măsură ce femeia își întrerupe cariera în mod repetat din cauza unor factori externi, cum ar fi creșterea copiilor și îngrijirea membrilor dependenți ai familiei, și tinde să crească în funcție de vârstă și de nivelul de educație; întrucât carierele mai lente, mai scurte și/sau întrerupte ale femeilor creează, de asemenea, o diferență de gen în ceea ce privește contribuțiile la sistemele de asigurări sociale, crescând astfel riscul de sărăcie al femeilor la o vârstă avansată; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit analizelor de specialitate, diferența de remunerare dintre femei și bărbați începe să fie vizibilă după întoarcerea femeii pe piața forței de muncă după primul concediu de maternitate, crește pe măsură ce femeia își întrerupe cariera în mod repetat din cauza unor factori externi, cum ar fi creșterea copiilor și îngrijirea membrilor dependenți ai familiei, și tinde să crească în funcție de vârstă și de nivelul de educație; întrucât carierele mai lente, mai scurte și/sau întrerupte ale femeilor creează, de asemenea, o diferență de gen în ceea ce privește contribuțiile la sistemele de asigurări sociale, crescând astfel riscul de sărăcie al femeilor la o vârstă avansată;

| L. | întrucât datele indică faptul că femeile sunt recompensate financiar pentru experiența și calificările dobândite mai puțin decât bărbații; întrucât, în afară de conceptul de „remunerare egală pentru muncă de valoare egală”, care nu trebuie să fie influențat de o abordare bazată pe stereotipuri legate de gen, trebuie să se renunțe la rolurile societale care au influențat în mod semnificativ până acum educația și parcursurile profesionale, iar educația poate și trebuie să contribuie la eradicarea din societate a stereotipurilor legate de gen; întrucât, în plus, concediul de maternitate și concediul parental nu trebuie să dea naștere la discriminarea femeilor pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

L.

întrucât datele indică faptul că femeile sunt recompensate financiar pentru experiența și calificările dobândite mai puțin decât bărbații; întrucât, în afară de conceptul de „remunerare egală pentru muncă de valoare egală”, care nu trebuie să fie influențat de o abordare bazată pe stereotipuri legate de gen, trebuie să se renunțe la rolurile societale care au influențat în mod semnificativ până acum educația și parcursurile profesionale, iar educația poate și trebuie să contribuie la eradicarea din societate a stereotipurilor legate de gen; întrucât, în plus, concediul de maternitate și concediul parental nu trebuie să dea naștere la discriminarea femeilor pe piața forței de muncă;

| M. | întrucât angajatorii din industriile și ocupațiile în care predomină femeile plătesc în medie salarii mai mici și întrucât în aceste industrii și ocupații se înregistrează de obicei un grad de reprezentare colectivă și o putere de negociere mai scăzute; |
| --- | --- |

M.

întrucât angajatorii din industriile și ocupațiile în care predomină femeile plătesc în medie salarii mai mici și întrucât în aceste industrii și ocupații se înregistrează de obicei un grad de reprezentare colectivă și o putere de negociere mai scăzute;

| N. | întrucât, în conformitate cu legislația și cu jurisprudența europeană, angajatorii trebuie să aplice aceleași criterii de evaluare tuturor angajaților, regimurile de remunerare trebuie să fie inteligibile și transparente, iar criteriile aplicate trebuie să țină cont de natura și de tipul muncii și nu trebuie să includă elemente discriminatorii; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în conformitate cu legislația și cu jurisprudența europeană, angajatorii trebuie să aplice aceleași criterii de evaluare tuturor angajaților, regimurile de remunerare trebuie să fie inteligibile și transparente, iar criteriile aplicate trebuie să țină cont de natura și de tipul muncii și nu trebuie să includă elemente discriminatorii;

| O. | întrucât diferența de remunerare este mult mai accentuată în rândul femeilor defavorizate din mai multe puncte de vedere, precum femeile cu handicap, femeile care aparțin minorităților și femeile necalificate; |
| --- | --- |

O.

întrucât diferența de remunerare este mult mai accentuată în rândul femeilor defavorizate din mai multe puncte de vedere, precum femeile cu handicap, femeile care aparțin minorităților și femeile necalificate;

| P. | întrucât doar un număr redus de plângeri referitoare la discriminare sub forma diferenței de remunerare dintre femei și bărbați reușesc să ajungă în fața instanțelor competente (5); întrucât există multe explicații pentru numărul mic de plângeri, printre care lipsa de informare privind remunerarea, sfera de comparație problematică, lipsa de resurse personale a reclamanților; |
| --- | --- |

P.

întrucât doar un număr redus de plângeri referitoare la discriminare sub forma diferenței de remunerare dintre femei și bărbați reușesc să ajungă în fața instanțelor competente (5); întrucât există multe explicații pentru numărul mic de plângeri, printre care lipsa de informare privind remunerarea, sfera de comparație problematică, lipsa de resurse personale a reclamanților;

| Q. | întrucât Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați poate juca un rol fundamental în monitorizarea evoluției diferenței de remunerare dintre femei și bărbați, analizând cauzele acesteia și evaluând impactul legislației; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați poate juca un rol fundamental în monitorizarea evoluției diferenței de remunerare dintre femei și bărbați, analizând cauzele acesteia și evaluând impactul legislației;

| R. | întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat Comisiei să adopte inițiative, inclusiv să revizuiască legislația existentă, cu scopul de a combate diferența de remunerare dintre femei și bărbați și de a elimina riscul de sărăcie în rândul pensionarilor, risc care este mai mare în rândul femeilor din cauza efectului direct al diferenței de remunerare, |
| --- | --- |

R.

întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat Comisiei să adopte inițiative, inclusiv să revizuiască legislația existentă, cu scopul de a combate diferența de remunerare dintre femei și bărbați și de a elimina riscul de sărăcie în rândul pensionarilor, risc care este mai mare în rândul femeilor din cauza efectului direct al diferenței de remunerare,

| 1. | solicită Comisiei să revizuiască Directiva 2006/54/CE până la 15 februarie 2013 cel târziu, în conformitate cu articolul 32 din directivă și să propună modificarea acesteia în temeiul articolului 157 din TFUE, urmând recomandările detaliate cuprinse în anexa la prezenta rezoluție, cel puțin cu privire la următoarele aspecte ale problemei diferenței de remunerare dintre femei și bărbați:






  — | definiții; |
| --- | --- | --- |

1.

solicită Comisiei să revizuiască Directiva 2006/54/CE până la 15 februarie 2013 cel târziu, în conformitate cu articolul 32 din directivă și să propună modificarea acesteia în temeiul articolului 157 din TFUE, urmând recomandările detaliate cuprinse în anexa la prezenta rezoluție, cel puțin cu privire la următoarele aspecte ale problemei diferenței de remunerare dintre femei și bărbați:

—

definiții;

| — | analiza situației și transparența rezultatelor; |
| --- | --- |

—

analiza situației și transparența rezultatelor;

| — | evaluarea muncii și clasificarea ocupațiilor; |
| --- | --- |

—

evaluarea muncii și clasificarea ocupațiilor;

| — | organismele de promovare a egalității și căile juridice de atac; |
| --- | --- |

—

organismele de promovare a egalității și căile juridice de atac;

| — | dialogul social; |
| --- | --- |

—

dialogul social;

| — | prevenirea discriminării; |
| --- | --- |

—

prevenirea discriminării;

| — | abordarea integratoare a egalității de gen; |
| --- | --- |

—

abordarea integratoare a egalității de gen;

| — | sancțiuni; |
| --- | --- |

—

sancțiuni;

| — | eficientizarea reglementării și politicii UE; |
| --- | --- |

—

eficientizarea reglementării și politicii UE;

| 2. | confirmă faptul că recomandările respectă drepturile fundamentale și principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

2.

confirmă faptul că recomandările respectă drepturile fundamentale și principiul subsidiarității;

| 3. | consideră că propunerea solicitată nu va avea implicații financiare; |
| --- | --- |

3.

consideră că propunerea solicitată nu va avea implicații financiare;

| 4. | recunoaște faptul că există mai multe cauze care amplifică diferența de remunerare și, prin urmare, recunoaște că o abordare pe mai multe niveluri și sub mai multe aspecte impune asumarea de către Uniunea Europeană a unui rol puternic de lider în coordonarea politicilor, în promovarea bunelor practici și în implicarea diferiților actori, precum partenerii sociali europeni și organizațiile neguvernamentale, cu scopul de a crea o strategie la nivel european de abordare a diferenței de remunerare dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

4.

recunoaște faptul că există mai multe cauze care amplifică diferența de remunerare și, prin urmare, recunoaște că o abordare pe mai multe niveluri și sub mai multe aspecte impune asumarea de către Uniunea Europeană a unui rol puternic de lider în coordonarea politicilor, în promovarea bunelor practici și în implicarea diferiților actori, precum partenerii sociali europeni și organizațiile neguvernamentale, cu scopul de a crea o strategie la nivel european de abordare a diferenței de remunerare dintre femei și bărbați;

| 5. | solicită statelor membre să pună în aplicare și să asigure în mod consecvent respectarea Directivei 2006/54/CE reformate și să încurajeze sectorul privat și cel public să joace un rol mai activ în ceea ce privește eliminarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați; statele membre și Comisia ar trebui să încurajeze partenerii sociali, inclusiv angajatorii, să pună în aplicare sisteme de evaluare a posturilor care să nu fie afectate de inegalități de gen, să implementeze sisteme de clasificare a posturilor și să promoveze conceptul muncii bazate pe remunerare egală; |
| --- | --- |

5.

solicită statelor membre să pună în aplicare și să asigure în mod consecvent respectarea Directivei 2006/54/CE reformate și să încurajeze sectorul privat și cel public să joace un rol mai activ în ceea ce privește eliminarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați; statele membre și Comisia ar trebui să încurajeze partenerii sociali, inclusiv angajatorii, să pună în aplicare sisteme de evaluare a posturilor care să nu fie afectate de inegalități de gen, să implementeze sisteme de clasificare a posturilor și să promoveze conceptul muncii bazate pe remunerare egală;

| 6. | invită statele membre să acționeze într-un mod exemplar în ceea ce privește combaterea diferențelor de remunerare a femeilor în administrația publică și în instituțiile și întreprinderile publice în general; |
| --- | --- |

6.

invită statele membre să acționeze într-un mod exemplar în ceea ce privește combaterea diferențelor de remunerare a femeilor în administrația publică și în instituțiile și întreprinderile publice în general;

| 7. | subliniază importanța negocierii și a contractelor colective în combaterea discriminării femeilor, în special în ceea ce privește accesul la locuri de muncă, salariile, condițiile de lucru, avansarea în carieră și formarea profesională; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța negocierii și a contractelor colective în combaterea discriminării femeilor, în special în ceea ce privește accesul la locuri de muncă, salariile, condițiile de lucru, avansarea în carieră și formarea profesională;

| 8. | salută inițiativa Comisiei privind Ziua egalității salariale, care a fost instituită prima dată la 5 martie 2011 și sărbătorită a doua oară la 2 martie 2012; |
| --- | --- |

8.

salută inițiativa Comisiei privind Ziua egalității salariale, care a fost instituită prima dată la 5 martie 2011 și sărbătorită a doua oară la 2 martie 2012;

| 9. | observă că nu trebuie tolerată inegalitatea de tratament în materie de remunerare bazată pe oricare alți factori, precum rasa, etnia, orientarea sexuală și religia; |
| --- | --- |

9.

observă că nu trebuie tolerată inegalitatea de tratament în materie de remunerare bazată pe oricare alți factori, precum rasa, etnia, orientarea sexuală și religia;

| 10. | salută inițiativa Consiliului din cursul Președinției belgiene din 2010 privind evaluarea și actualizarea setului de indicatori cantitativi și calitativi; |
| --- | --- |

10.

salută inițiativa Consiliului din cursul Președinției belgiene din 2010 privind evaluarea și actualizarea setului de indicatori cantitativi și calitativi;

| 11. | încurajează Comisia să promoveze cooperarea strânsă în rândul statelor membre în ceea ce privește cercetarea, analizarea și valorificarea la maximum a schimbului de bune practici; |
| --- | --- |

11.

încurajează Comisia să promoveze cooperarea strânsă în rândul statelor membre în ceea ce privește cercetarea, analizarea și valorificarea la maximum a schimbului de bune practici;

| 12. | încurajează statele membre ca, ori de câte ori este posibil și cu implicarea partenerilor sociali, să facă schimb de bune practici și să își intensifice cooperarea pentru a găsi noi soluții de eliminare a diferenței de remunerare dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

12.

încurajează statele membre ca, ori de câte ori este posibil și cu implicarea partenerilor sociali, să facă schimb de bune practici și să își intensifice cooperarea pentru a găsi noi soluții de eliminare a diferenței de remunerare dintre femei și bărbați;

| 13. | invită Comisia și statele membre să combată inegalitatea de remunerare dintre femei și bărbați în cadrul tuturor politicilor UE și al programelor naționale relevante, în special în cadrul celor orientate spre combaterea sărăciei; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia și statele membre să combată inegalitatea de remunerare dintre femei și bărbați în cadrul tuturor politicilor UE și al programelor naționale relevante, în special în cadrul celor orientate spre combaterea sărăciei;

| 14. | sugerează că este posibil ca statele membre să dorească să desemneze un „apărător al remunerării egale” care să monitorizeze situația din fiecare stat membru și să informeze parlamentele naționale și Parlamentul European cu privire la progresele înregistrate; |
| --- | --- |

14.

sugerează că este posibil ca statele membre să dorească să desemneze un „apărător al remunerării egale” care să monitorizeze situația din fiecare stat membru și să informeze parlamentele naționale și Parlamentul European cu privire la progresele înregistrate;

| 15. | solicită Comisiei să revizuiască Directiva 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind acordul-cadru referitor la munca pe fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES (6), cu scopul de a elimina diferența de remunerare dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să revizuiască Directiva 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind acordul-cadru referitor la munca pe fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES (6), cu scopul de a elimina diferența de remunerare dintre femei și bărbați;

| 16. | încurajează partenerii sociali să își asume responsabilitatea pentru crearea unei structuri salariale orientate într-o mai mare măsură spre egalitatea de gen, să ofere cursuri de formare privind competențele de negociere, inclusiv negocierea salariului, să promoveze, într-o primă instanță, sensibilizarea cu privire la remunerarea egală în vederea evoluției spre audituri obligatorii ale remunerațiilor, și să consolideze poziția femeilor în cadrul structurii de parteneriat social, în special în posturile de decizie; |
| --- | --- |

16.

încurajează partenerii sociali să își asume responsabilitatea pentru crearea unei structuri salariale orientate într-o mai mare măsură spre egalitatea de gen, să ofere cursuri de formare privind competențele de negociere, inclusiv negocierea salariului, să promoveze, într-o primă instanță, sensibilizarea cu privire la remunerarea egală în vederea evoluției spre audituri obligatorii ale remunerațiilor, și să consolideze poziția femeilor în cadrul structurii de parteneriat social, în special în posturile de decizie;

| 17. | solicită statelor membre să prevadă posibilitatea introducerii de acțiuni colective în despăgubire în cazul încălcării principiului remunerării egale, pentru a permite persoanelor fizice și/sau organizațiilor reprezentative să introducă acțiuni în instanță în numele reclamanților care și-au dat acordul în acest sens, precum și să acorde ONG-urilor și sindicatelor dreptul legal de reprezentare a victimelor discriminării și în cadrul procedurilor administrative; solicită Comisiei ca, în contextul apropiatei sale propuneri de instrument orizontal privind acțiunea colectivă în despăgubire, să analizeze includerea acestui tip de acțiune în cazul încălcării principiului remunerării egale; |
| --- | --- |

17.

solicită statelor membre să prevadă posibilitatea introducerii de acțiuni colective în despăgubire în cazul încălcării principiului remunerării egale, pentru a permite persoanelor fizice și/sau organizațiilor reprezentative să introducă acțiuni în instanță în numele reclamanților care și-au dat acordul în acest sens, precum și să acorde ONG-urilor și sindicatelor dreptul legal de reprezentare a victimelor discriminării și în cadrul procedurilor administrative; solicită Comisiei ca, în contextul apropiatei sale propuneri de instrument orizontal privind acțiunea colectivă în despăgubire, să analizeze includerea acestui tip de acțiune în cazul încălcării principiului remunerării egale;

| 18. | subliniază că doar un număr foarte mic de reclamații privind discriminarea sub forma diferenței de remunerare dintre femei și bărbați au ajuns în fața instanțelor competente (civile sau administrative); îndeamnă, așadar, Comisia și statele membre să continue campaniile de sensibilizare, care să cuprindă informații corespunzătoare despre sarcina probei, dat fiind că acest lucru are un rol important în respectarea principiului egalității de tratament; |
| --- | --- |

18.

subliniază că doar un număr foarte mic de reclamații privind discriminarea sub forma diferenței de remunerare dintre femei și bărbați au ajuns în fața instanțelor competente (civile sau administrative); îndeamnă, așadar, Comisia și statele membre să continue campaniile de sensibilizare, care să cuprindă informații corespunzătoare despre sarcina probei, dat fiind că acest lucru are un rol important în respectarea principiului egalității de tratament;

| 19. | consideră că procedurile și mecanismele de apărare a principiului remunerării egale pentru muncă egală sau muncă de valoare egală, precum și cele de interzicere a oricărei forme de discriminare pe motive de gen trebuie să fie îmbunătățite și simplificate; |
| --- | --- |

19.

consideră că procedurile și mecanismele de apărare a principiului remunerării egale pentru muncă egală sau muncă de valoare egală, precum și cele de interzicere a oricărei forme de discriminare pe motive de gen trebuie să fie îmbunătățite și simplificate;

| 20. | invită statele membre și organizațiile lucrătorilor și ale angajatorilor să elaboreze în comun instrumente obiective de evaluare a muncii pentru a reducere diferența de remunerare dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre și organizațiile lucrătorilor și ale angajatorilor să elaboreze în comun instrumente obiective de evaluare a muncii pentru a reducere diferența de remunerare dintre femei și bărbați;

| 21. | încurajează statele membre să stabilească obiectivele, strategiile și termenele-limită pentru reducerea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați și egalizarea remunerării pentru muncă egală și muncă de valoare egală; |
| --- | --- |

21.

încurajează statele membre să stabilească obiectivele, strategiile și termenele-limită pentru reducerea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați și egalizarea remunerării pentru muncă egală și muncă de valoare egală;

| 22. | solicită Comisiei să continue să promoveze cercetarea în domeniul strategiilor privind flexisecuritatea pentru a evalua impactul acestora asupra diferenței de remunerare dintre femei și bărbați și să stabilească modalitatea prin care aceste strategii pot contribui la combaterea discriminării pe motive de gen; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să continue să promoveze cercetarea în domeniul strategiilor privind flexisecuritatea pentru a evalua impactul acestora asupra diferenței de remunerare dintre femei și bărbați și să stabilească modalitatea prin care aceste strategii pot contribui la combaterea discriminării pe motive de gen;

| 23. | salută Concluziile Consiliului din 6 decembrie 2010 în care statele membre sunt invitate să ia măsuri de anvergură pentru a elimina cauzele inegalității de remunerare; |
| --- | --- |

23.

salută Concluziile Consiliului din 6 decembrie 2010 în care statele membre sunt invitate să ia măsuri de anvergură pentru a elimina cauzele inegalității de remunerare;

| 24. | susține în continuare faptul că o mai mare capacitate de inserție profesională a femeilor, în special în funcții importante, ar putea contribui la reducerea diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați; subliniază faptul că este necesar ca femeile să joace un rol mai activ în procesul decizional economic, folosindu-și influența pentru a propune soluții care să cuprindă perspectiva egalității de gen; atrage atenția asupra studiilor care au identificat o corelație puternică între existența unui număr mai mare de femei aflate în poziții de conducere în cadrul unei companii și profituri mai mari ale companiei respective din active, vânzări și capitalul de investiții; |
| --- | --- |

24.

susține în continuare faptul că o mai mare capacitate de inserție profesională a femeilor, în special în funcții importante, ar putea contribui la reducerea diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați; subliniază faptul că este necesar ca femeile să joace un rol mai activ în procesul decizional economic, folosindu-și influența pentru a propune soluții care să cuprindă perspectiva egalității de gen; atrage atenția asupra studiilor care au identificat o corelație puternică între existența unui număr mai mare de femei aflate în poziții de conducere în cadrul unei companii și profituri mai mari ale companiei respective din active, vânzări și capitalul de investiții;

| 25. | reamintește statelor membre angajamentele asumate cu privire la examinarea efectelor politicilor fiscale și de ocupare a forței de muncă asupra diferenței de remunerare; |
| --- | --- |

25.

reamintește statelor membre angajamentele asumate cu privire la examinarea efectelor politicilor fiscale și de ocupare a forței de muncă asupra diferenței de remunerare;

| 26. | propune ca Parlamentul să instituie premiul „Femei și întreprinderi în Europa”, care ar putea fi acordat angajatorilor (întreprinderi, instituții și autorități) care promovează în mod exemplar femeile, sprijină femeile care ocupă posturi de conducere și aplică remunerarea egală; |
| --- | --- |

26.

propune ca Parlamentul să instituie premiul „Femei și întreprinderi în Europa”, care ar putea fi acordat angajatorilor (întreprinderi, instituții și autorități) care promovează în mod exemplar femeile, sprijină femeile care ocupă posturi de conducere și aplică remunerarea egală;

| 27. | insistă asupra necesității adoptării unor măsuri care să stimuleze dezvoltarea profesională și a carierei în condiții de egalitate reală între femei și bărbați; reamintește că acest principiu face parte din conceptul de responsabilitate socială a întreprinderilor, care este promovat pe plan internațional și național și care trebuie dezvoltat în toate statele membre; |
| --- | --- |

27.

insistă asupra necesității adoptării unor măsuri care să stimuleze dezvoltarea profesională și a carierei în condiții de egalitate reală între femei și bărbați; reamintește că acest principiu face parte din conceptul de responsabilitate socială a întreprinderilor, care este promovat pe plan internațional și național și care trebuie dezvoltat în toate statele membre;

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Comisiei și Consiliului, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, prezenta rezoluție și recomandările detaliate în anexă. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Comisiei și Consiliului, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, prezenta rezoluție și recomandările detaliate în anexă.

---

(1)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(2)  http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/pdconv.pl?host=status01&textbase=iloeng&document=178&chapter=1&query=%23status%3D01&highlight=on&querytype=bool&context=0

(3)  JO C 16 E, 22.1.2010, p. 21.

(4)  Dezvoltarea durabilă în Uniunea Europeană: raportul pe 2011 de monitorizare a strategiei UE privind dezvoltarea durabilă, Eurostat, 2011.

(5)  Documentul de referință care însoțește Comunicarea Comisiei intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015”, SEC(2010)1080, p. 36.

(6)  JO L 14, 20.1.1998, p. 9.

---

Joi, 24 mai 2012ANEXĂ

RECOMANDĂRI DETALIATE PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

Recomandarea 1:
     
  DEFINIȚII

Directiva 2006/54/CE conține o definiție a remunerării egale care preia dispozițiile Directivei 75/117/CEE a Consiliului din 10 februarie 1975 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la aplicarea principiului egalității de remunerare între lucrătorii de sex masculin și cei de sex feminin (1). Pentru a dispune de categorii mai precise ca instrumente care să ajute la abordarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați, este important să se definească în detaliu diversele concepte, precum:

| — | diferența de remunerare dintre femei și bărbați, a cărei definiție nu trebuie să acopere doar remunerarea orară brută, deoarece este nevoie să se facă distincție între diferența brută și cea netă de remunerare dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

—

diferența de remunerare dintre femei și bărbați, a cărei definiție nu trebuie să acopere doar remunerarea orară brută, deoarece este nevoie să se facă distincție între diferența brută și cea netă de remunerare dintre femei și bărbați;

| — | discriminarea directă și indirectă în materie de remunerare; |
| --- | --- |

—

discriminarea directă și indirectă în materie de remunerare;

| — | remunerarea, a cărei definiție ar trebui să acopere toate indemnizațiile și salariile nete, precum și toate drepturile financiare și beneficiile în natură aferente muncii depuse; |
| --- | --- |

—

remunerarea, a cărei definiție ar trebui să acopere toate indemnizațiile și salariile nete, precum și toate drepturile financiare și beneficiile în natură aferente muncii depuse;

| — | diferența de pensie (în cadrul diferiților piloni ai sistemelor de pensii, de exemplu sistemul de pensii de tip redistributiv și pensiile ocupaționale, ca o continuare a diferenței de remunerare după pensionare); |
| --- | --- |

—

diferența de pensie (în cadrul diferiților piloni ai sistemelor de pensii, de exemplu sistemul de pensii de tip redistributiv și pensiile ocupaționale, ca o continuare a diferenței de remunerare după pensionare);

| — | munca tratată drept „egală” (în diferite categorii de ocupații); |
| --- | --- |

—

munca tratată drept „egală” (în diferite categorii de ocupații);

| — | munca de valoare egală, astfel încât să fie menționați factorii relevanți; |
| --- | --- |

—

munca de valoare egală, astfel încât să fie menționați factorii relevanți;

| — | angajatorul, pentru a se asigura definirea clară a responsabilității pentru remunerarea angajatului și eventualele cazuri de remunerare inegală; |
| --- | --- |

—

angajatorul, pentru a se asigura definirea clară a responsabilității pentru remunerarea angajatului și eventualele cazuri de remunerare inegală;

| — | profesiile și contractele colective de muncă – ar trebui să se clarifice faptul că locurile de muncă aferente unor contracte colective de muncă diferite și meserii diferite pot fi comparate în instanță, cu condiția ca locurile de muncă să fie comparabile ca muncă egală sau muncă de valoare egală. |
| --- | --- |

—

profesiile și contractele colective de muncă – ar trebui să se clarifice faptul că locurile de muncă aferente unor contracte colective de muncă diferite și meserii diferite pot fi comparate în instanță, cu condiția ca locurile de muncă să fie comparabile ca muncă egală sau muncă de valoare egală.

Recomandarea 2:
     
  ANALIZA SITUAȚIEI ȘI TRANSPARENȚA REZULTATELOR

| 2.1. | Lipsa de informare și de conștientizare în rândul angajatorilor și al angajaților cu privire la existența unor posibile diferențe de remunerare în cadrul întreprinderii, precum și ignoranța acestora afectează negativ aplicarea principiului consacrat în tratat și în legislația actuală. |
| --- | --- |

2.1.

Lipsa de informare și de conștientizare în rândul angajatorilor și al angajaților cu privire la existența unor posibile diferențe de remunerare în cadrul întreprinderii, precum și ignoranța acestora afectează negativ aplicarea principiului consacrat în tratat și în legislația actuală.

| 2.2. | Admițând lipsa unor date statistice exacte, comparabile și coerente, inclusiv privind diferența de remunerare dintre femei și bărbați pentru munca cu fracțiune de normă, diferența de pensie dintre femei și bărbați și existența unor niveluri de remunerare mai scăzute pentru femei, în special în cazul profesiilor exercitate în mod tradițional de acestea, statele membre ar trebui să țină cont în mod corespunzător de diferența de remunerare dintre femei și bărbați în politicile lor sociale și să o considere drept o problemă gravă. |
| --- | --- |

2.2.

Admițând lipsa unor date statistice exacte, comparabile și coerente, inclusiv privind diferența de remunerare dintre femei și bărbați pentru munca cu fracțiune de normă, diferența de pensie dintre femei și bărbați și existența unor niveluri de remunerare mai scăzute pentru femei, în special în cazul profesiilor exercitate în mod tradițional de acestea, statele membre ar trebui să țină cont în mod corespunzător de diferența de remunerare dintre femei și bărbați în politicile lor sociale și să o considere drept o problemă gravă.

| 2.3. | Este, prin urmare, esențial ca auditurile periodice ale remunerării, precum și publicarea rezultatelor acestora, ținând cont de protecția datelor cu caracter personal, să devină obligatorii în cadrul întreprinderilor (de exemplu în întreprinderile cu cel puțin 30 de angajați și în care fiecare sex este reprezentat de cel puțin 10 % din angajați). Această cerință se poate aplica, de asemenea, și în cazul informațiilor privind remunerația care se adaugă salariului. Aceste informații ar trebui să fie accesibile angajaților, sindicatelor și autorităților competente (de exemplu inspectorate de muncă și organisme de promovare a egalității). |
| --- | --- |

2.3.

Este, prin urmare, esențial ca auditurile periodice ale remunerării, precum și publicarea rezultatelor acestora, ținând cont de protecția datelor cu caracter personal, să devină obligatorii în cadrul întreprinderilor (de exemplu în întreprinderile cu cel puțin 30 de angajați și în care fiecare sex este reprezentat de cel puțin 10 % din angajați). Această cerință se poate aplica, de asemenea, și în cazul informațiilor privind remunerația care se adaugă salariului. Aceste informații ar trebui să fie accesibile angajaților, sindicatelor și autorităților competente (de exemplu inspectorate de muncă și organisme de promovare a egalității).

| 2.4. | Angajatorii ar trebui să prezinte aceste rezultate angajaților și reprezentanților acestora, sub forma unor statistici salariale, defalcate în funcție de gen, ținând cont însă de protecția datelor cu caracter personal. Aceste informații ar trebui centralizate la nivel sectorial și național în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

2.4.

Angajatorii ar trebui să prezinte aceste rezultate angajaților și reprezentanților acestora, sub forma unor statistici salariale, defalcate în funcție de gen, ținând cont însă de protecția datelor cu caracter personal. Aceste informații ar trebui centralizate la nivel sectorial și național în fiecare stat membru.

| 2.5. | Ar trebui să li se impună angajatorilor să adopte o politică de transparență cu privire la modul de compunere și de structurare a salariilor, inclusiv a indemnizațiilor, a primelor și a altor avantaje care fac parte din remunerație. |
| --- | --- |

2.5.

Ar trebui să li se impună angajatorilor să adopte o politică de transparență cu privire la modul de compunere și de structurare a salariilor, inclusiv a indemnizațiilor, a primelor și a altor avantaje care fac parte din remunerație.

| 2.6. | Atunci când statisticile referitoare la salarii indică existența unor diferențe colective sau individuale de remunerare pe motive de gen, angajatorii sunt obligați să analizeze suplimentar aceste diferențe și să ia măsuri în vederea eliminării lor. |
| --- | --- |

2.6.

Atunci când statisticile referitoare la salarii indică existența unor diferențe colective sau individuale de remunerare pe motive de gen, angajatorii sunt obligați să analizeze suplimentar aceste diferențe și să ia măsuri în vederea eliminării lor.

Recomandarea 3:
     
  EVALUAREA MUNCII ȘI CLASIFICAREA OCUPAȚIILOR

| 3.1. | Conceptul de valoare a muncii trebuie să se bazeze pe calificări, competențele interpersonale și responsabilitate, cu accent pe calitatea muncii, în scopul promovării egalității de șanse între femei și bărbați. Acest concept nu ar trebui să fie caracterizat de o abordare stereotipică defavorabilă femeilor, de exemplu prin accentuarea puterii fizice în locul competențelor interpersonale și trebuie să garanteze că munca ce implică o responsabilitate față de individ nu este considerată ca având o valoare mai mică decât munca ce implică responsabilitate pentru resurse materiale sau financiare. În consecință, femeile trebuie să beneficieze de informații, asistență și/sau formare cu privire la negocierile salariale, clasificarea ocupațiilor și grilele salariale. Trebuie prevăzută posibilitatea ca sectoarelor de activitate și întreprinderilor să li se solicite să evalueze dacă sistemele proprii de clasificare a ocupațiilor reflectă în modul necesar dimensiunea de gen și să efectueze corecțiile necesare. |
| --- | --- |

3.1.

Conceptul de valoare a muncii trebuie să se bazeze pe calificări, competențele interpersonale și responsabilitate, cu accent pe calitatea muncii, în scopul promovării egalității de șanse între femei și bărbați. Acest concept nu ar trebui să fie caracterizat de o abordare stereotipică defavorabilă femeilor, de exemplu prin accentuarea puterii fizice în locul competențelor interpersonale și trebuie să garanteze că munca ce implică o responsabilitate față de individ nu este considerată ca având o valoare mai mică decât munca ce implică responsabilitate pentru resurse materiale sau financiare. În consecință, femeile trebuie să beneficieze de informații, asistență și/sau formare cu privire la negocierile salariale, clasificarea ocupațiilor și grilele salariale. Trebuie prevăzută posibilitatea ca sectoarelor de activitate și întreprinderilor să li se solicite să evalueze dacă sistemele proprii de clasificare a ocupațiilor reflectă în modul necesar dimensiunea de gen și să efectueze corecțiile necesare.

| 3.2. | Inițiativa Comisiei ar trebui să încurajeze statele membre să introducă o clasificare a ocupațiilor ce respectă principiul egalității dintre femei și bărbați, permițând atât angajatorilor, cât și lucrătorilor să identifice posibile discriminări în materie de remunerare bazate pe o definiție părtinitoare a grilei salariale. Respectarea legislațiilor și a tradițiilor naționale referitoare la sistemul de relații industriale continuă să fie importantă. Astfel de elemente legate de evaluarea muncii și de clasificarea ocupațiilor ar trebui să fie, de asemenea, transparente și să fie puse la dispoziția tuturor părților interesate, precum și a inspectoratelor de muncă și a organismelor de promovare a egalității. |
| --- | --- |

3.2.

Inițiativa Comisiei ar trebui să încurajeze statele membre să introducă o clasificare a ocupațiilor ce respectă principiul egalității dintre femei și bărbați, permițând atât angajatorilor, cât și lucrătorilor să identifice posibile discriminări în materie de remunerare bazate pe o definiție părtinitoare a grilei salariale. Respectarea legislațiilor și a tradițiilor naționale referitoare la sistemul de relații industriale continuă să fie importantă. Astfel de elemente legate de evaluarea muncii și de clasificarea ocupațiilor ar trebui să fie, de asemenea, transparente și să fie puse la dispoziția tuturor părților interesate, precum și a inspectoratelor de muncă și a organismelor de promovare a egalității.

| 3.3. | Statele membre ar trebui să efectueze o evaluare aprofundată orientată asupra profesiilor dominate de femei. |
| --- | --- |

3.3.

Statele membre ar trebui să efectueze o evaluare aprofundată orientată asupra profesiilor dominate de femei.

| 3.4. | O evaluare a ocupațiilor neutră din punctul de vedere al genului ar trebui să se bazeze pe noi sisteme de clasificare și de organizare a personalului și de organizare a muncii, pe experiența profesională și pe productivitate, evaluate în primul rând din punct de vedere calitativ, cum ar fi educația și alte calificări, cerințele psihice și fizice, responsabilitatea pentru resurse umane și materiale, care să fie utilizate drept sursă de date și de grile de evaluare care să servească la stabilirea remunerațiilor, ținând cont în mod corespunzător de principiul comparabilității. |
| --- | --- |

3.4.

O evaluare a ocupațiilor neutră din punctul de vedere al genului ar trebui să se bazeze pe noi sisteme de clasificare și de organizare a personalului și de organizare a muncii, pe experiența profesională și pe productivitate, evaluate în primul rând din punct de vedere calitativ, cum ar fi educația și alte calificări, cerințele psihice și fizice, responsabilitatea pentru resurse umane și materiale, care să fie utilizate drept sursă de date și de grile de evaluare care să servească la stabilirea remunerațiilor, ținând cont în mod corespunzător de principiul comparabilității.

Recomandarea 4:
     
  ORGANISMELE DE PROMOVARE A EGALITĂȚII ȘI CĂILE JURIDICE DE ATAC

Organismele de promovare și de monitorizare a egalității ar trebui să joace un rol mai mare în diminuarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați. Organismele ar trebui să aibă competența de a monitoriza, de a prezenta rapoarte și, atunci când este posibil, de a pune în aplicare cu mai multă eficacitate și independență legislația privind egalitatea de gen, fiind în același timp finanțate în mod corespunzător. Articolul 20 din Directiva 2006/54/CE ar trebui revizuit pentru a completa mandatul organismelor cu următoarele elemente:

| — | sprijinirea și consilierea victimelor discriminării în materie de remunerare; |
| --- | --- |

—

sprijinirea și consilierea victimelor discriminării în materie de remunerare;

| — | realizarea unor studii independente cu privire la diferența de remunerare; |
| --- | --- |

—

realizarea unor studii independente cu privire la diferența de remunerare;

| — | publicarea de rapoarte independente și formularea de recomandări cu privire la toate chestiunile legate de discriminarea în materie de remunerare; |
| --- | --- |

—

publicarea de rapoarte independente și formularea de recomandări cu privire la toate chestiunile legate de discriminarea în materie de remunerare;

| — | competențe juridice pentru a iniția anchete proprii; |
| --- | --- |

—

competențe juridice pentru a iniția anchete proprii;

| — | competențe juridice pentru a impune sancțiuni în caz de încălcare a principiului remunerării egale pentru muncă egală și/sau pentru a prezenta cazurile de discriminare salarială în instanță; |
| --- | --- |

—

competențe juridice pentru a impune sancțiuni în caz de încălcare a principiului remunerării egale pentru muncă egală și/sau pentru a prezenta cazurile de discriminare salarială în instanță;

| — | oferirea de cursuri de formare speciale pentru partenerii sociali și pentru avocați, judecători și mediatori pe baza unui set de instrumente analitice și de măsuri specifice care să fie utilizate pentru elaborarea contractelor sau pentru verificarea aplicării normelor și politicilor destinate combaterii diferenței de remunerare, precum și oferirea de cursuri și materiale de formare pentru angajatori pe tema evaluării nediscriminatorii a ocupațiilor. |
| --- | --- |

—

oferirea de cursuri de formare speciale pentru partenerii sociali și pentru avocați, judecători și mediatori pe baza unui set de instrumente analitice și de măsuri specifice care să fie utilizate pentru elaborarea contractelor sau pentru verificarea aplicării normelor și politicilor destinate combaterii diferenței de remunerare, precum și oferirea de cursuri și materiale de formare pentru angajatori pe tema evaluării nediscriminatorii a ocupațiilor.

Recomandarea 5:
     
  DIALOGUL SOCIAL

Este necesar un control mai riguros al contractelor colective de muncă, al grilelor de salarizare aplicabile și al sistemelor de clasificare a ocupațiilor, în principal în ceea ce privește tratamentul lucrătorilor cu fracțiune de normă și al lucrătorilor care au alte regimuri atipice de muncă sau în ceea ce privește indemnizațiile/primele, inclusiv plățile în natură. Acest control nu ar trebui să aibă în vedere exclusiv condițiile de muncă primare, ci și pe cele secundare și sistemele ocupaționale de asigurări sociale (normele privind concediile, sistemele de pensie, automobilele de serviciu, modalitățile de îngrijire a copiilor, programul de lucru flexibil, primele etc.). Statele membre, respectând legislația națională, contractele colective de muncă sau practicile în vigoare, ar trebui să încurajeze partenerii sociali să introducă clasificări ale ocupațiilor neutre din punctul de vedere al genului, care să permită angajatorilor și angajaților să identifice posibilele discriminări în materie de remunerare bazate pe o definiție părtinitoare a grilei salariale.

Conducerea poate juca un rol important nu numai în ceea ce privește echitatea remunerării, ci și din punctul de vedere al creării unui climat care să susțină partajarea egală a responsabilităților de îngrijire și avansarea în carieră atât pentru bărbați, cât și pentru femei.

Partenerii sociali ar trebui să aibă competența de a pune pe ordinea de zi chestiuni legate de remunerarea egală, nu numai în propriile sectoare, ci și să opteze pentru un echilibru intersectorial (2).

Comisia ar trebui să elaboreze un ghid operativ, practic și ușor de utilizat destinat dialogului social desfășurat la nivelul întreprinderilor și al statelor membre. Ghidul ar trebui să includă orientări și criterii pentru stabilirea valorii muncii și pentru compararea ocupațiilor. Acesta ar trebui să includă, de asemenea, sugestii privind posibile metode de evaluare a locurilor de muncă.

Recomandarea 6:
     
  PREVENIREA DISCRIMINĂRII

Discriminarea în materie de remunerare ar trebui menționată în mod explicit la articolul 26 („Prevenirea oricărei discriminări”) din Directiva 2006/54/CE, pentru a se garanta că statele membre, cu participarea partenerilor sociali și a organismelor de promovare a egalității de șanse, să adopte:

| — | măsuri specifice în materie de formare și de clasificare a ocupațiilor, destinate să fie aplicate sistemului de formare profesională și urmărind să elimine și să prevină discriminarea în ceea ce privește formarea, clasificarea și evaluarea economică a competențelor; |
| --- | --- |

—

măsuri specifice în materie de formare și de clasificare a ocupațiilor, destinate să fie aplicate sistemului de formare profesională și urmărind să elimine și să prevină discriminarea în ceea ce privește formarea, clasificarea și evaluarea economică a competențelor;

| — | politici specifice care să facă posibilă concilierea vieții profesionale cu viața de familie și viața personală, vizând îngrijirea de calitate și accesibilă din punct de vedere financiar a copiilor și a altor persoane dependente, precum și alte servicii de îngrijire, organizarea flexibilă a muncii și a programului de lucru, precum și concediul de maternitate, de paternitate, pentru creșterea copilului și pentru motive familiale; |
| --- | --- |

—

politici specifice care să facă posibilă concilierea vieții profesionale cu viața de familie și viața personală, vizând îngrijirea de calitate și accesibilă din punct de vedere financiar a copiilor și a altor persoane dependente, precum și alte servicii de îngrijire, organizarea flexibilă a muncii și a programului de lucru, precum și concediul de maternitate, de paternitate, pentru creșterea copilului și pentru motive familiale;

| — | măsuri concrete [în conformitate cu articolul 157 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene] pentru a elimina diferența de remunerare și segregarea de gen, care să fie aplicate de către partenerii sociali și organizațiile de promovare a egalității de șanse la diverse niveluri, atât contractuale, cât și sectoriale, precum: promovarea unor acorduri salariale pentru a combate diferența de remunerare dintre femei și bărbați, anchete privind remunerarea egală pentru muncă egală, stabilirea unor obiective și a unor indicatori calitativi și cantitativi și sprijinirea schimbului de bune practici; |
| --- | --- |

—

măsuri concrete [în conformitate cu articolul 157 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene] pentru a elimina diferența de remunerare și segregarea de gen, care să fie aplicate de către partenerii sociali și organizațiile de promovare a egalității de șanse la diverse niveluri, atât contractuale, cât și sectoriale, precum: promovarea unor acorduri salariale pentru a combate diferența de remunerare dintre femei și bărbați, anchete privind remunerarea egală pentru muncă egală, stabilirea unor obiective și a unor indicatori calitativi și cantitativi și sprijinirea schimbului de bune practici;

| — | inserarea unei clauze în contractele de achiziții publice care să prevadă respectarea egalității de gen și a remunerării egale pentru muncă egală. |
| --- | --- |

—

inserarea unei clauze în contractele de achiziții publice care să prevadă respectarea egalității de gen și a remunerării egale pentru muncă egală.

Recomandarea 7:
     
  ABORDAREA INTEGRATOARE A EGALITĂȚII DE GEN

Ar trebui asigurată o mai bună integrare a egalității de gen, adăugând la articolul 29 din Directiva 2006/54/CE indicații precise destinate statelor membre privind principiul remunerării egale și urmărind eliminarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați. Comisia ar trebui să se pregătească să ajute statele membre și părțile interesate în ceea ce privește măsurile practice destinate să reducă diferența de remunerare dintre femei și bărbați prin:

| — | elaborarea unor modele de raportare menite să evalueze diferențele de remunerare dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor modele de raportare menite să evalueze diferențele de remunerare dintre femei și bărbați;

| — | crearea unei bănci de date care să cuprindă informații privind modificările aduse sistemelor de clasificare și de organizare a lucrătorilor; |
| --- | --- |

—

crearea unei bănci de date care să cuprindă informații privind modificările aduse sistemelor de clasificare și de organizare a lucrătorilor;

| — | centralizarea și difuzarea rezultatelor experimentelor privind reforma în domeniul organizării muncii; |
| --- | --- |

—

centralizarea și difuzarea rezultatelor experimentelor privind reforma în domeniul organizării muncii;

| — | difuzarea de informații și orientări referitoare la instrumentele concrete, în special pentru IMM-uri (de exemplu privind instrumentul informatic LOGIB-D) care permit reducerea diferenței de remunerare, inclusiv în cadrul contractelor colective de muncă naționale sau sectoriale; |
| --- | --- |

—

difuzarea de informații și orientări referitoare la instrumentele concrete, în special pentru IMM-uri (de exemplu privind instrumentul informatic LOGIB-D) care permit reducerea diferenței de remunerare, inclusiv în cadrul contractelor colective de muncă naționale sau sectoriale;

| — | crearea unui certificat european de calitate privind remunerarea egală în cooperare cu partenerii sociali și asociațiile, care ar putea fi folosit de instituții, întreprinderi și autorități pentru a promova faptul că ele respectă criteriile specifice legate de remunerarea egală, cum ar fi transparența salarială; |
| --- | --- |

—

crearea unui certificat european de calitate privind remunerarea egală în cooperare cu partenerii sociali și asociațiile, care ar putea fi folosit de instituții, întreprinderi și autorități pentru a promova faptul că ele respectă criteriile specifice legate de remunerarea egală, cum ar fi transparența salarială;

| — | elaborarea unor orientări specifice privind monitorizarea diferențelor de remunerare în contextul negocierilor colective, care să fie puse la dispoziție pe un site internet tradus în mai multe limbi și accesibil tuturor; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor orientări specifice privind monitorizarea diferențelor de remunerare în contextul negocierilor colective, care să fie puse la dispoziție pe un site internet tradus în mai multe limbi și accesibil tuturor;

Recomandarea 8:
     
  SANCȚIUNI

| 8.1. | Din diverse motive, legislația din acest domeniu este, în mod evident, mai puțin eficace și, având în vedere faptul că problema în ansamblul ei nu poate fi rezolvată doar prin intermediul legislației, Comisia și statele membre ar trebui să consolideze legislația actuală prin introducerea unor tipuri adecvate de sancțiuni eficace, proporționate și disuasive. |
| --- | --- |

8.1.

Din diverse motive, legislația din acest domeniu este, în mod evident, mai puțin eficace și, având în vedere faptul că problema în ansamblul ei nu poate fi rezolvată doar prin intermediul legislației, Comisia și statele membre ar trebui să consolideze legislația actuală prin introducerea unor tipuri adecvate de sancțiuni eficace, proporționate și disuasive.

| 8.2. | Este important ca statele membre să adopte măsurile necesare pentru a garanta că nerespectarea principiului remunerării egale pentru muncă de valoarea egală face obiectul unor sancțiuni corespunzătoare în conformitate cu dispozițiile legale în vigoare. |
| --- | --- |

8.2.

Este important ca statele membre să adopte măsurile necesare pentru a garanta că nerespectarea principiului remunerării egale pentru muncă de valoarea egală face obiectul unor sancțiuni corespunzătoare în conformitate cu dispozițiile legale în vigoare.

| 8.3. | În ciuda legislației existente, inspecțiile și măsurile punitive sunt adesea extrem de inadecvate în ceea ce privește principiul remunerării egale. Aceste aspecte trebuie să fie considerate o prioritate, iar agențiile și organismele responsabile pentru acestea trebuie să aibă la dispoziție resursele tehnice și financiare necesare. |
| --- | --- |

8.3.

În ciuda legislației existente, inspecțiile și măsurile punitive sunt adesea extrem de inadecvate în ceea ce privește principiul remunerării egale. Aceste aspecte trebuie să fie considerate o prioritate, iar agențiile și organismele responsabile pentru acestea trebuie să aibă la dispoziție resursele tehnice și financiare necesare.

| 8.4. | Se reamintește că în conformitate cu Directiva 2006/54/CE, statele membre sunt deja obligate să asigure despăgubiri sau măsuri reparatorii (articolul 18), precum și să aplice sancțiuni (articolul 25). Aceste dispoziții nu sunt totuși suficiente pentru a evita nerespectarea principiului remunerării egale. Din acest motiv, se propune efectuarea unui studiu cu privire la fezabilitatea, eficacitatea și consecințele unor posibile sancțiuni, cum ar fi:






  — | penalitățile, care trebuie să includă plata unor despăgubiri victimei; |
| --- | --- | --- |

8.4.

Se reamintește că în conformitate cu Directiva 2006/54/CE, statele membre sunt deja obligate să asigure despăgubiri sau măsuri reparatorii (articolul 18), precum și să aplice sancțiuni (articolul 25). Aceste dispoziții nu sunt totuși suficiente pentru a evita nerespectarea principiului remunerării egale. Din acest motiv, se propune efectuarea unui studiu cu privire la fezabilitatea, eficacitatea și consecințele unor posibile sancțiuni, cum ar fi:

—

penalitățile, care trebuie să includă plata unor despăgubiri victimei;

| — | amenzile administrative [de exemplu, în cazul lipsei înștiințării sau a comunicării obligatorii sau al imposibilității de acces la analiza și la evaluarea statisticilor salariale defalcate în funcție de gen (conform recomandării 2)] solicitate de inspectoratele de muncă sau de organismele competente de promovare a egalității; |
| --- | --- |

—

amenzile administrative [de exemplu, în cazul lipsei înștiințării sau a comunicării obligatorii sau al imposibilității de acces la analiza și la evaluarea statisticilor salariale defalcate în funcție de gen (conform recomandării 2)] solicitate de inspectoratele de muncă sau de organismele competente de promovare a egalității;

| — | pierderea dreptului de a beneficia de fonduri publice, de subvenții (inclusiv fonduri din partea UE gestionate de statele membre) și de a participa la procedurile de achiziții publice, așa cum prevede deja Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (3) și Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (4); |
| --- | --- |

—

pierderea dreptului de a beneficia de fonduri publice, de subvenții (inclusiv fonduri din partea UE gestionate de statele membre) și de a participa la procedurile de achiziții publice, așa cum prevede deja Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (3) și Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (4);

| — | identificarea contravenienților, care ar trebui să fie făcută publică. |
| --- | --- |

—

identificarea contravenienților, care ar trebui să fie făcută publică.

Recomandarea 9:
     
  EFICIENTIZAREA REGLEMENTĂRII ȘI POLITICII UE

| 9.1. | Un domeniu care necesită măsuri urgente este faptul că munca cu fracțiune de normă pare să fie penalizată salarial. Această situație impune o evaluare și o eventuală revizuire a Directivei 97/81/CE, care prevede tratamentul egal al lucrătorilor cu normă întreagă și al celor cu fracțiune de normă, precum și măsuri mai bine orientate și mai eficace în contractele colective de muncă. |
| --- | --- |

9.1.

Un domeniu care necesită măsuri urgente este faptul că munca cu fracțiune de normă pare să fie penalizată salarial. Această situație impune o evaluare și o eventuală revizuire a Directivei 97/81/CE, care prevede tratamentul egal al lucrătorilor cu normă întreagă și al celor cu fracțiune de normă, precum și măsuri mai bine orientate și mai eficace în contractele colective de muncă.

| 9.2. | În orientările pentru ocuparea forței de muncă se impune introducerea de urgență a unui obiectiv concret privind reducerea diferenței de remunerare, printre altele în ceea ce privește accesul la formare profesională și recunoașterea calificărilor și competențelor femeilor. |
| --- | --- |

9.2.

În orientările pentru ocuparea forței de muncă se impune introducerea de urgență a unui obiectiv concret privind reducerea diferenței de remunerare, printre altele în ceea ce privește accesul la formare profesională și recunoașterea calificărilor și competențelor femeilor.

---

(1)  JO L 45, 19.2.1975, p. 19.

(2)  Raportul Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă intitulat „Abordarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați: măsuri guvernamentale și ale partenerilor sociali”, 5 martie 2010, pagina 30.

(3)  JO L 134, 30.4.2004, p. 1.

(4)  JO L 134, 30.4.2004, p. 114.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/85 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/85

---

Joi, 24 mai 2012Contingentele elvețiene referitoare la numărul de permise de ședere acordate resortisanților din Polonia, Lituania, Letonia, Estonia, Slovenia, Slovacia, Republica Cehă și Ungaria

P7_TA(2012)0226

Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la contingentele elvețiene privind numărul de permise de ședere acordate resortisanților din Polonia, Lituania, Letonia, Estonia, Slovenia, Slovacia, Republica Cehă și Ungaria (2012/2661(RSP))

2013/C 264 E/13

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de liber-schimb din 22 iulie 1972 dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de liber-schimb din 22 iulie 1972 dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană (1),

| — | având în vedere Acordul din 21 iunie 1999 dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor (2), și îndeosebi anexa I privind libera circulație a persoanelor și anexa III privind recunoașterea mutuală a calificărilor profesionale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul din 21 iunie 1999 dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor (2), și îndeosebi anexa I privind libera circulație a persoanelor și anexa III privind recunoașterea mutuală a calificărilor profesionale,

| — | având în vedere Protocolul din 26 octombrie 2004 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește participarea, în calitate de părți contractante, a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace, ca urmare a aderării acestora la Uniunea Europeană (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul din 26 octombrie 2004 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește participarea, în calitate de părți contractante, a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace, ca urmare a aderării acestora la Uniunea Europeană (3),

| — | având în vedere Protocolul din 27 mai 2008 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește participarea, în calitate de părți contractante, a Republicii Bulgaria și a României ca urmare a aderării acestora la Uniunea Europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul din 27 mai 2008 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește participarea, în calitate de părți contractante, a Republicii Bulgaria și a României ca urmare a aderării acestora la Uniunea Europeană (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interne (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interne (5),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 14 decembrie 2010 privind relațiile UE cu țările membre ale AELS, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 14 decembrie 2010 privind relațiile UE cu țările membre ale AELS,

| — | având în vedere decizia Consiliului federal al Elveției din 18 mai 2012 privind invocarea clauzei de salvgardare cu privire la opt state membre ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului federal al Elveției din 18 mai 2012 privind invocarea clauzei de salvgardare cu privire la opt state membre ale UE,

| — | având în vedere întrebările din 14 mai 2012 și 16 mai 2012 adresate Comisiei, referitoare la contingentele elvețiene privind numărul de permise de ședere acordate resortisanților din Polonia, Lituania, Letonia, Estonia, Slovenia, Slovacia, Republica Cehă și Ungaria (O-000113/2012 – B7-0115/2012 și O-000115/2012 – B7-0116/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările din 14 mai 2012 și 16 mai 2012 adresate Comisiei, referitoare la contingentele elvețiene privind numărul de permise de ședere acordate resortisanților din Polonia, Lituania, Letonia, Estonia, Slovenia, Slovacia, Republica Cehă și Ungaria (O-000113/2012 – B7-0115/2012 și O-000115/2012 – B7-0116/2012),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Consiliul federal al Elveției a hotărât să instituie, începând cu 1 mai 2012, contingente limitative pentru permisele de ședere de categoria B, pentru o perioadă de ședere de maximum cinci ani, acordate resortisanților din Polonia, Lituania, Letonia, Estonia, Slovenia, Slovacia, Republica Cehă și Ungaria; |
| --- | --- |

A.

întrucât Consiliul federal al Elveției a hotărât să instituie, începând cu 1 mai 2012, contingente limitative pentru permisele de ședere de categoria B, pentru o perioadă de ședere de maximum cinci ani, acordate resortisanților din Polonia, Lituania, Letonia, Estonia, Slovenia, Slovacia, Republica Cehă și Ungaria;

| B. | întrucât, prin adoptarea acestei decizii, autoritățile elvețiene au reactivat o așa-numită clauză de salvgardare, prevăzută la articolul 10 din Acordul din 1999, care permite acestora să instituie astfel de măsuri restrictive în cazul în care, într-un anumit an, numărul de permise de ședere acordate depășește media din ultimii trei ani cu cel puțin 10 %; întrucât autoritățile elvețiene au declarat că există o astfel de situație în cazul resortisanților din opt state membre ale Uniunii Europene (UE); |
| --- | --- |

B.

întrucât, prin adoptarea acestei decizii, autoritățile elvețiene au reactivat o așa-numită clauză de salvgardare, prevăzută la articolul 10 din Acordul din 1999, care permite acestora să instituie astfel de măsuri restrictive în cazul în care, într-un anumit an, numărul de permise de ședere acordate depășește media din ultimii trei ani cu cel puțin 10 %; întrucât autoritățile elvețiene au declarat că există o astfel de situație în cazul resortisanților din opt state membre ale Uniunii Europene (UE);

| C. | întrucât clauza de salvgardare reactivată de autoritățile elvețiene, prevăzută la articolul 10 din Acordul din 1999, nu prevede nicio diferențiere pe bază de naționalitate la stabilirea plafoanelor de permise de ședere sau a contingentelor cu privire la numărul acestora și face referire la „persoane angajate sau persoane care desfășoară activități independente din Comunitatea Europeană”; |
| --- | --- |

C.

întrucât clauza de salvgardare reactivată de autoritățile elvețiene, prevăzută la articolul 10 din Acordul din 1999, nu prevede nicio diferențiere pe bază de naționalitate la stabilirea plafoanelor de permise de ședere sau a contingentelor cu privire la numărul acestora și face referire la „persoane angajate sau persoane care desfășoară activități independente din Comunitatea Europeană”;

| D. | întrucât, în ce privește resortisanții celor opt state membre care au aderat la UE în 2004, restricțiile cantitative permise de protocolul din 2004 au fost aplicate de Elveția până la 30 aprilie 2011; întrucât la sfârșitul acelei perioade de tranziție se aplică articolul 10 alineatul (4) din Acordul din 1999; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ce privește resortisanții celor opt state membre care au aderat la UE în 2004, restricțiile cantitative permise de protocolul din 2004 au fost aplicate de Elveția până la 30 aprilie 2011; întrucât la sfârșitul acelei perioade de tranziție se aplică articolul 10 alineatul (4) din Acordul din 1999;

| E. | întrucât această situație trebuie privită într-un context mai larg, ținând seama de faptul că autoritățile elvețiene au adoptat o serie de măsuri care periclitează progresele deja înregistrate în implementarea acordurilor bilaterale, cu privire la care Parlamentul și-a exprimat deja preocuparea în rezoluția sa din septembrie 2010; |
| --- | --- |

E.

întrucât această situație trebuie privită într-un context mai larg, ținând seama de faptul că autoritățile elvețiene au adoptat o serie de măsuri care periclitează progresele deja înregistrate în implementarea acordurilor bilaterale, cu privire la care Parlamentul și-a exprimat deja preocuparea în rezoluția sa din septembrie 2010;

| F. | întrucât Elveția a adoptat o serie de așa-zise măsuri de acompaniere referitoare la Acordul privind libera circulație a persoanelor (ALCP) care pot împiedica furnizarea de servicii în Elveția de către întreprinderi din UE – îndeosebi de către întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) – și întrucât, conform jurisprudenței Curții de Justiție, mai multe din aceste măsuri de acompaniere pot fi acceptabile numai în cazul în care protejează, în mod proporțional, un interes general care nu este deja protejat în statul de origine al furnizorilor de servicii; |
| --- | --- |

F.

întrucât Elveția a adoptat o serie de așa-zise măsuri de acompaniere referitoare la Acordul privind libera circulație a persoanelor (ALCP) care pot împiedica furnizarea de servicii în Elveția de către întreprinderi din UE – îndeosebi de către întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) – și întrucât, conform jurisprudenței Curții de Justiție, mai multe din aceste măsuri de acompaniere pot fi acceptabile numai în cazul în care protejează, în mod proporțional, un interes general care nu este deja protejat în statul de origine al furnizorilor de servicii;

| G. | întrucât unele din aceste măsuri de acompaniere sunt disproporționate în raport cu obiectivele avute în vedere, cum ar fi obligația de trimite o notificare prealabilă, cu un termen de așteptare de opt zile, cerința de contribui la costurile comisiilor tripartite legate de respectare și obligația întreprinderilor străine care furnizează servicii transfrontaliere de a depune o garanție de integritate financiară; întrucât aceste măsuri sunt deosebit de oneroase pentru IMM-urile care doresc să furnizeze servicii în Elveția; |
| --- | --- |

G.

întrucât unele din aceste măsuri de acompaniere sunt disproporționate în raport cu obiectivele avute în vedere, cum ar fi obligația de trimite o notificare prealabilă, cu un termen de așteptare de opt zile, cerința de contribui la costurile comisiilor tripartite legate de respectare și obligația întreprinderilor străine care furnizează servicii transfrontaliere de a depune o garanție de integritate financiară; întrucât aceste măsuri sunt deosebit de oneroase pentru IMM-urile care doresc să furnizeze servicii în Elveția;

| H. | întrucât autoritățile elvețiene au hotărât, prin încălcarea ALCP, să interzică taxiurilor din Germania și Austria să transporte pasageri la aeroporturile din Elveția; |
| --- | --- |

H.

întrucât autoritățile elvețiene au hotărât, prin încălcarea ALCP, să interzică taxiurilor din Germania și Austria să transporte pasageri la aeroporturile din Elveția;

| I. | întrucât aceste chestiuni au fost discutate în mod repetat cu Elveția în cadrul Comisiei mixte create de ALCP; întrucât această comisie nu a fost în măsură să soluționeze aceste probleme; |
| --- | --- |

I.

întrucât aceste chestiuni au fost discutate în mod repetat cu Elveția în cadrul Comisiei mixte create de ALCP; întrucât această comisie nu a fost în măsură să soluționeze aceste probleme;

| J. | întrucât sunt permise doar modificări limitate ale ALCP în scopul adaptării acestuia la evoluția legislației UE în domeniul liberei circulații a persoanelor; întrucât ALCP îi lipsește un mecanism eficace de supraveghere și control judiciar similar cu cele utilizate în cadrul UE și SEE; |
| --- | --- |

J.

întrucât sunt permise doar modificări limitate ale ALCP în scopul adaptării acestuia la evoluția legislației UE în domeniul liberei circulații a persoanelor; întrucât ALCP îi lipsește un mecanism eficace de supraveghere și control judiciar similar cu cele utilizate în cadrul UE și SEE;

Contingentele elvețiene privind numărul de permise de ședere acordate resortisanților din UE

| 1. | regretă profund faptul că autoritățile elvețiene au hotărât să reinstituie limitări cantitative în ce privește permisele de ședere pe lungă durată acordate cetățenilor UE care sunt resortisanți ai celor opt state membre care au aderat la UE în 2004, limitând, astfel, libera circulație a persoanelor prevăzută în Acordul cu UE din 1999; |
| --- | --- |

1.

regretă profund faptul că autoritățile elvețiene au hotărât să reinstituie limitări cantitative în ce privește permisele de ședere pe lungă durată acordate cetățenilor UE care sunt resortisanți ai celor opt state membre care au aderat la UE în 2004, limitând, astfel, libera circulație a persoanelor prevăzută în Acordul cu UE din 1999;

| 2. | consideră că această decizie este discriminatorie și ilegală prin faptul că nu poate identifica niciun temei juridic pentru o astfel de diferențiere pe bază de naționalitate în tratatele existente dintre Elveția și UE; îndeamnă autoritățile elvețiene să reexamineze decizia luată și să retragă invocarea clauzei de salvgardare; |
| --- | --- |

2.

consideră că această decizie este discriminatorie și ilegală prin faptul că nu poate identifica niciun temei juridic pentru o astfel de diferențiere pe bază de naționalitate în tratatele existente dintre Elveția și UE; îndeamnă autoritățile elvețiene să reexamineze decizia luată și să retragă invocarea clauzei de salvgardare;

| 3. | constată că nu au fost îndeplinite condițiile pentru aplicarea prevederilor articolului 10 alineatul (4) din Acordul din 1999, completat de protocolul din 2004; |
| --- | --- |

3.

constată că nu au fost îndeplinite condițiile pentru aplicarea prevederilor articolului 10 alineatul (4) din Acordul din 1999, completat de protocolul din 2004;

| 4. | salută declarația oportună și decisivă a Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui Comisiei Europene, care a cerut serviciilor din subordinea sa să adopte toate măsurile necesare pentru a solicita autorităților elvețiene să anuleze decizia luată; |
| --- | --- |

4.

salută declarația oportună și decisivă a Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui Comisiei Europene, care a cerut serviciilor din subordinea sa să adopte toate măsurile necesare pentru a solicita autorităților elvețiene să anuleze decizia luată;

| 5. | observă că, în 2008, prin protocolul II, Elveția a acordat dreptul de liberă circulație Bulgariei și României; regretă, totuși, că acordul prevede o perioadă de tranziție de până la șapte ani; deplânge faptul că, în mai 2011, guvernul elvețian a hotărât să extindă până la 31 mai 2014 perioada de tranziție pentru bulgari și români; |
| --- | --- |

5.

observă că, în 2008, prin protocolul II, Elveția a acordat dreptul de liberă circulație Bulgariei și României; regretă, totuși, că acordul prevede o perioadă de tranziție de până la șapte ani; deplânge faptul că, în mai 2011, guvernul elvețian a hotărât să extindă până la 31 mai 2014 perioada de tranziție pentru bulgari și români;

| 6. | consideră că, în loc să introducă măsuri restrictive în cadrul actual, cele două părți ar trebui să conlucreze în scopul dezvoltării unui sistem de cooperare mai adecvat, mai eficient și mai flexibil, pentru a facilita și în continuare libera circulație a persoanelor; invită Comisia să abordeze această chestiune cu autoritățile elvețiene cu prima ocazie și să o pună pe ordinea de zi a următoarei reuniuni a Comisiei mixte create de acord; |
| --- | --- |

6.

consideră că, în loc să introducă măsuri restrictive în cadrul actual, cele două părți ar trebui să conlucreze în scopul dezvoltării unui sistem de cooperare mai adecvat, mai eficient și mai flexibil, pentru a facilita și în continuare libera circulație a persoanelor; invită Comisia să abordeze această chestiune cu autoritățile elvețiene cu prima ocazie și să o pună pe ordinea de zi a următoarei reuniuni a Comisiei mixte create de acord;

Obstacole în calea implementării depline a pieței unice

| 7. | solicită Comisiei să arate ce acțiuni au fost întreprinse de la adoptarea rezoluției Parlamentului din 7 septembrie 2010, să soluționeze problemele referitoare la măsurile de acompaniere care creează dificultăți pentru IMM-urile din UE care doresc să furnizeze servicii în UE și să convingă autoritățile elvețiene să anuleze reglementările care obligă întreprinderile străine ce furnizează servicii transfrontaliere să depună o garanție de integritate financiară; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să arate ce acțiuni au fost întreprinse de la adoptarea rezoluției Parlamentului din 7 septembrie 2010, să soluționeze problemele referitoare la măsurile de acompaniere care creează dificultăți pentru IMM-urile din UE care doresc să furnizeze servicii în UE și să convingă autoritățile elvețiene să anuleze reglementările care obligă întreprinderile străine ce furnizează servicii transfrontaliere să depună o garanție de integritate financiară;

| 8. | este îngrijorat de decizia Consiliului federal al Elveției de a examina măsuri de acompaniere suplimentare; |
| --- | --- |

8.

este îngrijorat de decizia Consiliului federal al Elveției de a examina măsuri de acompaniere suplimentare;

| 9. | reiterează preocupările sale legate de situația de la aeroporturile din Elveția, unde, ca o consecință a refuzului autorităților elvețiene, nu se permite taxiurilor din Germania și Austria să transporte pasageri și îndeamnă Comisia să examineze compatibilitatea acestei decizii cu ALCP; |
| --- | --- |

9.

reiterează preocupările sale legate de situația de la aeroporturile din Elveția, unde, ca o consecință a refuzului autorităților elvețiene, nu se permite taxiurilor din Germania și Austria să transporte pasageri și îndeamnă Comisia să examineze compatibilitatea acestei decizii cu ALCP;

| 10. | regretă faptul că acordul nu ține seama de Directiva 2004/38/CE privind dreptul cetățenilor Uniunii Europene și al membrilor familiilor lor de a se muta și de a locui liber pe teritoriul statelor membre; solicită adaptarea mai dinamică a acordurilor din domeniile legate de piața internă la evoluția acquis-ului UE; |
| --- | --- |

10.

regretă faptul că acordul nu ține seama de Directiva 2004/38/CE privind dreptul cetățenilor Uniunii Europene și al membrilor familiilor lor de a se muta și de a locui liber pe teritoriul statelor membre; solicită adaptarea mai dinamică a acordurilor din domeniile legate de piața internă la evoluția acquis-ului UE;

| 11. | consideră că, pentru dezvoltarea în continuare a participării Elveției la piața unică, este esențial ca reglementările să prevadă un mediu transparent și previzibil pentru operatorii economici aparținând ambelor părți; |
| --- | --- |

11.

consideră că, pentru dezvoltarea în continuare a participării Elveției la piața unică, este esențial ca reglementările să prevadă un mediu transparent și previzibil pentru operatorii economici aparținând ambelor părți;

| 12. | solicită realizarea de noi progrese în găsirea de soluții orizontale la chestiunile legate de necesitatea unei adaptări dinamice a acordurilor la evoluția acquis-ului, interpretarea uniformă a acordurilor, mecanisme independente de supraveghere și control judiciar, un mecanism unitar de soluționare a litigiilor, transparența în sistemul decizional și comunicarea dintre comisiile mixte; |
| --- | --- |

12.

solicită realizarea de noi progrese în găsirea de soluții orizontale la chestiunile legate de necesitatea unei adaptări dinamice a acordurilor la evoluția acquis-ului, interpretarea uniformă a acordurilor, mecanisme independente de supraveghere și control judiciar, un mecanism unitar de soluționare a litigiilor, transparența în sistemul decizional și comunicarea dintre comisiile mixte;

| 13. | subliniază că mecanismele de monitorizare a respectării ce depășesc mijloacele strict naționale sunt importante pentru buna funcționare a pieței interne; |
| --- | --- |

13.

subliniază că mecanismele de monitorizare a respectării ce depășesc mijloacele strict naționale sunt importante pentru buna funcționare a pieței interne;

| 14. | își exprimă disponibilitatea de a sprijini aprofundarea relațiilor dintre UE și Elveția în scopul depășirii problemelor cu care se confruntă cele două părți; |
| --- | --- |

14.

își exprimă disponibilitatea de a sprijini aprofundarea relațiilor dintre UE și Elveția în scopul depășirii problemelor cu care se confruntă cele două părți;

*

* *

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Elveției. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Elveției.

---

(1)  JO L 300, 31.12.1972, p. 189.

(2)  JO L 114, 30.4.2002, p. 6.

(3)  JO L 89, 28.3.2006, p. 30.

(4)  JO L 124, 20.5.2009, p. 53.

(5)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 18.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/88 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/88

---

Joi, 24 mai 2012Venezuela: posibila retragere din Comisia interamericană pentru drepturile omului

P7_TA(2012)0227

Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la posibila retragere a Venezuelei din Comisia interamericană pentru drepturile omului (2012/2653(RSP))

2013/C 264 E/14

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Venezuela din 24 mai 2007, referitoare la postul Radio Caracas TV (1), din 23 octombrie 2008, referitoare la pierderea drepturilor politice (2), din 7 mai 2009, referitoare la cazul lui Manuel Rosales (3), din 11 februarie 2010, referitoare la Venezuela (4) și din 8 iulie 2010, referitoare la cazul Mariei Lourdes Afiuni (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Venezuela din 24 mai 2007, referitoare la postul Radio Caracas TV (1), din 23 octombrie 2008, referitoare la pierderea drepturilor politice (2), din 7 mai 2009, referitoare la cazul lui Manuel Rosales (3), din 11 februarie 2010, referitoare la Venezuela (4) și din 8 iulie 2010, referitoare la cazul Mariei Lourdes Afiuni (5),

| — | având în vedere Declarația americană a drepturilor și îndatoririlor omului din 1948, care reprezintă începutul formal al Sistemului interamerican pentru protecția drepturilor omului (SIADO); având în vedere crearea de către Organizația Statelor Americane (OSA), în 1959, a Comisiei interamericane pentru drepturile omului (CIADO), la care Venezuela este parte din 1977, și înființarea statutară a CIADO în 1979, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația americană a drepturilor și îndatoririlor omului din 1948, care reprezintă începutul formal al Sistemului interamerican pentru protecția drepturilor omului (SIADO); având în vedere crearea de către Organizația Statelor Americane (OSA), în 1959, a Comisiei interamericane pentru drepturile omului (CIADO), la care Venezuela este parte din 1977, și înființarea statutară a CIADO în 1979,

| — | având în vedere înființarea Curții interamericane a drepturilor omului în 1979, la care Venezuela este parte din 1981, |
| --- | --- |

—

având în vedere înființarea Curții interamericane a drepturilor omului în 1979, la care Venezuela este parte din 1981,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 17 iunie 2010, referitoare la referitoare la politicile UE în favoarea apărătorilor drepturilor omului (6) și din 18 aprilie 2012, referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în domeniu, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 17 iunie 2010, referitoare la referitoare la politicile UE în favoarea apărătorilor drepturilor omului (6) și din 18 aprilie 2012, referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în domeniu, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (7),

| — | având în vedere îngrijorarea exprimată la 4 mai 2012 de purtătorul de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, Rupert Colville, cu privire la posibila retragere a Venezuelei din CIADO, |
| --- | --- |

—

având în vedere îngrijorarea exprimată la 4 mai 2012 de purtătorul de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, Rupert Colville, cu privire la posibila retragere a Venezuelei din CIADO,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât OSA și-a creat propriul sistem regional al drepturilor omului, care dispune de o Comisie interamericană pentru drepturile omului (CIADO), înființată în 1959 și de o Curte interamericană a drepturilor omului, creată în 1979 și hotărând pe baza Convenției Interamericane a drepturilor omului („Pactul de la San José”), care a intrat în vigoare în 1978, pentru a completa sistemele naționale de justiție și a le corecta oscilațiile; |
| --- | --- |

A.

întrucât OSA și-a creat propriul sistem regional al drepturilor omului, care dispune de o Comisie interamericană pentru drepturile omului (CIADO), înființată în 1959 și de o Curte interamericană a drepturilor omului, creată în 1979 și hotărând pe baza Convenției Interamericane a drepturilor omului („Pactul de la San José”), care a intrat în vigoare în 1978, pentru a completa sistemele naționale de justiție și a le corecta oscilațiile;

| B. | întrucât Declarația americană a drepturilor și îndatoririlor omului cuprinde, printre principiile fundamentale ale OSA, cel al „drepturilor fundamentale ale individului”; |
| --- | --- |

B.

întrucât Declarația americană a drepturilor și îndatoririlor omului cuprinde, printre principiile fundamentale ale OSA, cel al „drepturilor fundamentale ale individului”;

| C. | întrucât, până acum, 24 dintre cei 34 de membri ai OSA au ratificat Convenția interamericană a drepturilor omului; |
| --- | --- |

C.

întrucât, până acum, 24 dintre cei 34 de membri ai OSA au ratificat Convenția interamericană a drepturilor omului;

| D. | întrucât Venezuela este parte a Convenției americane a drepturilor omului și membră a CIADO și se află sub jurisdicția Curții interamericane a drepturilor omului, care are competența de a interpreta și impune aplicare dispozițiilor acestei Convenții; întrucât Venezuela participă la mecanismele Consiliului ONU pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

D.

întrucât Venezuela este parte a Convenției americane a drepturilor omului și membră a CIADO și se află sub jurisdicția Curții interamericane a drepturilor omului, care are competența de a interpreta și impune aplicare dispozițiilor acestei Convenții; întrucât Venezuela participă la mecanismele Consiliului ONU pentru drepturile omului;

| E. | întrucât, la 2 mai 2012, Președintele Chávez a anunțat înființarea unei comisii naționale pentru a examina posibilitatea retragerii din CIADO; întrucât, la 3 mai 2012, ministrul de afaceri externe al Venezuelei a solicitat guvernelor din regiune să facă același lucru; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 2 mai 2012, Președintele Chávez a anunțat înființarea unei comisii naționale pentru a examina posibilitatea retragerii din CIADO; întrucât, la 3 mai 2012, ministrul de afaceri externe al Venezuelei a solicitat guvernelor din regiune să facă același lucru;

| F. | întrucât între 1970 și 2011 patru hotărâri ale CIADO s-au referit la Venezuela și întrucât Curtea s-a pronunțat în 12 cauze între 2004 și 2012; întrucât OSA, prin CIADO, a avertizat Venezuela de mai multe ori cu privire la încălcări ale libertății de exprimare, la probleme de securitate personală, la impunitate, și la încălcări ale drepturilor politice; |
| --- | --- |

F.

întrucât între 1970 și 2011 patru hotărâri ale CIADO s-au referit la Venezuela și întrucât Curtea s-a pronunțat în 12 cauze între 2004 și 2012; întrucât OSA, prin CIADO, a avertizat Venezuela de mai multe ori cu privire la încălcări ale libertății de exprimare, la probleme de securitate personală, la impunitate, și la încălcări ale drepturilor politice;

| G. | întrucât, în ultimii câțiva ani, Venezuela a criticat în mai multe rânduri CIADO și Curtea și a amenințat repetat cu retragerea, susținând că CIADO este părtinitoare și aplică standarde duble; întrucât este prima oară când Venezuela ia măsuri clare în vederea retragerii; întrucât, din 2002, Venezuela refuză toate solicitările CIADO de a vizita țara; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în ultimii câțiva ani, Venezuela a criticat în mai multe rânduri CIADO și Curtea și a amenințat repetat cu retragerea, susținând că CIADO este părtinitoare și aplică standarde duble; întrucât este prima oară când Venezuela ia măsuri clare în vederea retragerii; întrucât, din 2002, Venezuela refuză toate solicitările CIADO de a vizita țara;

| H. | întrucât conținutul rezoluțiilor PE, în special al celor referitoare la nerespectarea drepturilor politice ale liderilor opoziției și la actele de persecuție politică precum închiderea RCTV, au fost preluate într-o serie de hotărâri și recomandări ale CIADO; întrucât, în urma recomandărilor nefavorabile și a ignorării sau neaplicării lor de către autoritățile din Venezuela, Președintele Chávez a făcut uz de mecanismul de retragere a țării din acest organism internațional; |
| --- | --- |

H.

întrucât conținutul rezoluțiilor PE, în special al celor referitoare la nerespectarea drepturilor politice ale liderilor opoziției și la actele de persecuție politică precum închiderea RCTV, au fost preluate într-o serie de hotărâri și recomandări ale CIADO; întrucât, în urma recomandărilor nefavorabile și a ignorării sau neaplicării lor de către autoritățile din Venezuela, Președintele Chávez a făcut uz de mecanismul de retragere a țării din acest organism internațional;

| I. | întrucât președintele Curții Supreme de Justiție și procurorul general al Republicii Bolivariene Venezuela au aprobat propunerea Președintelui Chávez de a retrage țara din CIADO, ceea ce demonstrează clar supunerea autorităților statului, în special a celor judiciare, față de deciziile politice ale șefului statului; |
| --- | --- |

I.

întrucât președintele Curții Supreme de Justiție și procurorul general al Republicii Bolivariene Venezuela au aprobat propunerea Președintelui Chávez de a retrage țara din CIADO, ceea ce demonstrează clar supunerea autorităților statului, în special a celor judiciare, față de deciziile politice ale șefului statului;

| J. | întrucât CIADO, un organism foarte respectat, care are un impact pozitiv în regiune, a avut un rol esențial în a face dreptate unui număr mare de victime ale încălcărilor drepturilor omului și în tranziția către democrație a multor țări din regiune care fuseseră anterior sub dictaturi; |
| --- | --- |

J.

întrucât CIADO, un organism foarte respectat, care are un impact pozitiv în regiune, a avut un rol esențial în a face dreptate unui număr mare de victime ale încălcărilor drepturilor omului și în tranziția către democrație a multor țări din regiune care fuseseră anterior sub dictaturi;

| K. | întrucât CIADO, un organism autonom format din șapte membri independenți, care acționează individual și nu reprezintă nicio țară, instrumentează cauzele pe lângă Curtea interamericană, solicită statelor membre ale OSA să adopte „măsuri de precauție” pentru a preveni degradarea iremediabilă a drepturilor omului în cazuri grave și urgente, și primește, analizează și anchetează în urma petițiilor individuale care semnalează încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

K.

întrucât CIADO, un organism autonom format din șapte membri independenți, care acționează individual și nu reprezintă nicio țară, instrumentează cauzele pe lângă Curtea interamericană, solicită statelor membre ale OSA să adopte „măsuri de precauție” pentru a preveni degradarea iremediabilă a drepturilor omului în cazuri grave și urgente, și primește, analizează și anchetează în urma petițiilor individuale care semnalează încălcări ale drepturilor omului;

| L. | întrucât organismele regionale pentru drepturile omului au un rol foarte important în promovarea și protecția mecanismelor din acest domeniu, și consolidează standardele și tratatele privind drepturile universale ale omului, rol recunoscut în repetate rânduri de Adunarea Generală a ONU și de Consiliului pentru drepturile omului din cadrul acestei organizații, precum și de ONG-uri și apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

L.

întrucât organismele regionale pentru drepturile omului au un rol foarte important în promovarea și protecția mecanismelor din acest domeniu, și consolidează standardele și tratatele privind drepturile universale ale omului, rol recunoscut în repetate rânduri de Adunarea Generală a ONU și de Consiliului pentru drepturile omului din cadrul acestei organizații, precum și de ONG-uri și apărătorii drepturilor omului;

| M. | întrucât, în conformitate cu articolul 1 din statutul său, Curtea interamericană este o instituție judiciară autonomă, al cărei obiectiv este aplicarea și interpretarea Convenției americane; întrucât deciziile sale au caracter juridic obligatoriu pentru semnatarii Convenției; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în conformitate cu articolul 1 din statutul său, Curtea interamericană este o instituție judiciară autonomă, al cărei obiectiv este aplicarea și interpretarea Convenției americane; întrucât deciziile sale au caracter juridic obligatoriu pentru semnatarii Convenției;

| 1. | își exprimă îngrijorarea cu privire la anunțul Venezuelei cu privire la înființarea unei comisii naționale care să examineze posibilitatea retragerii din Comisia interamericană pentru drepturile omului și solicită autorităților Venezuelei să-și reconsidere poziția; |
| --- | --- |

1.

își exprimă îngrijorarea cu privire la anunțul Venezuelei cu privire la înființarea unei comisii naționale care să examineze posibilitatea retragerii din Comisia interamericană pentru drepturile omului și solicită autorităților Venezuelei să-și reconsidere poziția;

| 2. | își exprimă temerea că retragerea din Sistemul interamerican ar putea conduce la izolarea Venezuelei și la agravarea deteriorării situației sale în materie de drepturile omului; |
| --- | --- |

2.

își exprimă temerea că retragerea din Sistemul interamerican ar putea conduce la izolarea Venezuelei și la agravarea deteriorării situației sale în materie de drepturile omului;

| 3. | încurajează guvernul Venezuelei și toate statele din regiune să recunoască și să implementeze hotărârile și recomandările CIADO de a coopera cu mecanismele regionale și internaționale pentru drepturile omului și le solicită insistent să nu ia nicio măsură care ar putea diminua protecția drepturilor omului; |
| --- | --- |

3.

încurajează guvernul Venezuelei și toate statele din regiune să recunoască și să implementeze hotărârile și recomandările CIADO de a coopera cu mecanismele regionale și internaționale pentru drepturile omului și le solicită insistent să nu ia nicio măsură care ar putea diminua protecția drepturilor omului;

| 4. | salută întreaga activitate a CIADO, în special referitoare la chestiuni legate de libertatea de exprimare, drepturile populației indigene, împiedicarea torturii, drepturile sociale și drepturile femeilor și încurajarea sensibilizării populației cu privire la drepturile omului în regiune, și o încurajează să-și continue activitatea, pentru a atinge obiectivul respectării depline a drepturilor omului; |
| --- | --- |

4.

salută întreaga activitate a CIADO, în special referitoare la chestiuni legate de libertatea de exprimare, drepturile populației indigene, împiedicarea torturii, drepturile sociale și drepturile femeilor și încurajarea sensibilizării populației cu privire la drepturile omului în regiune, și o încurajează să-și continue activitatea, pentru a atinge obiectivul respectării depline a drepturilor omului;

| 5. | susține organismele regionale pentru drepturile omului, ca parte a sistemului internațional al drepturilor omului, și invită Comisia și statele membre ale UE să-și intensifice sprijinul general pentru Curtea, Comisia și Convenția interamericană pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

5.

susține organismele regionale pentru drepturile omului, ca parte a sistemului internațional al drepturilor omului, și invită Comisia și statele membre ale UE să-și intensifice sprijinul general pentru Curtea, Comisia și Convenția interamericană pentru drepturile omului;

| 6. | invită țările care nu au aderat la Sistemul interamerican pentru drepturile omului să facă acest lucru cât mai repede și să participe deplin la acesta, consolidând astfel autoritatea sistemului; |
| --- | --- |

6.

invită țările care nu au aderat la Sistemul interamerican pentru drepturile omului să facă acest lucru cât mai repede și să participe deplin la acesta, consolidând astfel autoritatea sistemului;

| 7. | solicită guvernului Republicii Bolivariene a Venezuelei să respecte convențiile internaționale și regionale și cartele a căror semnatară este; reamintește că, în conformitate cu Constituția Venezuelei, toate convențiile internaționale semnate au caracter obligatoriu; |
| --- | --- |

7.

solicită guvernului Republicii Bolivariene a Venezuelei să respecte convențiile internaționale și regionale și cartele a căror semnatară este; reamintește că, în conformitate cu Constituția Venezuelei, toate convențiile internaționale semnate au caracter obligatoriu;

| 8. | regretă deciziile sistemului legislativ și ale celui judiciar din Venezuela de a susține tentativa președintelui țării de retragere din CIADO, ceea ce evidențiază nerespectarea principiului separației puterilor în stat în această țară și supunerea absolută a sistemului legislativ și a celui judiciar în fața deciziilor politice ale președintelui Republicii; |
| --- | --- |

8.

regretă deciziile sistemului legislativ și ale celui judiciar din Venezuela de a susține tentativa președintelui țării de retragere din CIADO, ceea ce evidențiază nerespectarea principiului separației puterilor în stat în această țară și supunerea absolută a sistemului legislativ și a celui judiciar în fața deciziilor politice ale președintelui Republicii;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului general al Organizației Statelor Americane (OSA), Adunării Parlamentare EuroLat, precum și guvernului Republicii Bolivariene a Venezuelei. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului general al Organizației Statelor Americane (OSA), Adunării Parlamentare EuroLat, precum și guvernului Republicii Bolivariene a Venezuelei.

---

(1)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 484.

(2)  JO C 15 E, 21.1.2010, p. 85.

(3)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 113.

(4)  JO C 341 E, 16.12.2010, p. 69.

(5)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 130.

(6)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 69.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0126.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/91

---

Joi, 24 mai 2012Azerbaidjan

P7_TA(2012)0228

Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la situația drepturilor omului din Azerbaidjan (2012/2654(RSP))

2013/C 264 E/15

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Azerbaidjan, în special pe cele privind drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Azerbaidjan, în special pe cele privind drepturile omului,

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 aprilie 2012 conținând recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European pentru Acțiune Externă cu privire la negocierea Acordului de asociere UE - Azerbaidjan (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 aprilie 2012 conținând recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European pentru Acțiune Externă cu privire la negocierea Acordului de asociere UE - Azerbaidjan (1),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și Azerbaidjan, care a intrat în vigoare în 1999, și negocierile în curs dintre cele două părți cu privire la un nou acord de asociere menit să-l înlocuiască pe cel anterior, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și Azerbaidjan, care a intrat în vigoare în 1999, și negocierile în curs dintre cele două părți cu privire la un nou acord de asociere menit să-l înlocuiască pe cel anterior,

| — | având în vedere Comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 15 mai 2012 intitulată „Aplicarea unei noi politici europene de vecinătate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 15 mai 2012 intitulată „Aplicarea unei noi politici europene de vecinătate”,

| — | având în vedere un nou program național de acțiune privind creșterea eficacității protejării drepturilor omului și a libertăților în Republica Azerbaidjan, aprobat de președintele țării la 27 decembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere un nou program național de acțiune privind creșterea eficacității protejării drepturilor omului și a libertăților în Republica Azerbaidjan, aprobat de președintele țării la 27 decembrie 2011,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Azerbaidjanul participă activ în cadrul politicii europene de vecinătate și al Parteneriatului estic și și-a asumat angajamentul de a respecta democrația, drepturile omului și statul de drept, care reprezintă valori centrale ale acestor două inițiative; întrucât, cu toate acestea, situația generală a drepturilor omului din Azerbaidjan s-a deteriorat în mod constant în ultimii câțiva ani în ciuda angajamentelor incluse în planul de acțiune din cadrul politicii europene de vecinătate, presiunea din ce în ce mai mare asupra ONG-urilor și intimidarea acestora și a mass media independente ducând la un sentiment de frică răspândit la scară largă în rândul forțelor de opoziție și al apărătorilor drepturilor omului, precum și al tinerilor și al apărătorilor rețelelor sociale, precum și la autocenzură în rândul jurnaliștilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât Azerbaidjanul participă activ în cadrul politicii europene de vecinătate și al Parteneriatului estic și și-a asumat angajamentul de a respecta democrația, drepturile omului și statul de drept, care reprezintă valori centrale ale acestor două inițiative; întrucât, cu toate acestea, situația generală a drepturilor omului din Azerbaidjan s-a deteriorat în mod constant în ultimii câțiva ani în ciuda angajamentelor incluse în planul de acțiune din cadrul politicii europene de vecinătate, presiunea din ce în ce mai mare asupra ONG-urilor și intimidarea acestora și a mass media independente ducând la un sentiment de frică răspândit la scară largă în rândul forțelor de opoziție și al apărătorilor drepturilor omului, precum și al tinerilor și al apărătorilor rețelelor sociale, precum și la autocenzură în rândul jurnaliștilor;

| B. | întrucât protestele pașnice din 15 mai 2012 din capitala Baku prin care se solicita eliberarea deținuților politici înainte ca Azerbaidjanul să găzduiască concursul Eurovision la 26 mai 2012 au fost oprite de poliție; întrucât folosirea violenței împotriva protestatarilor pașnici reprezintă un model de comportament al autorităților din Azerbaidjan care indică nerespectarea angajamentelor asumate de Azerbaidjan față de UE, precum și în cadrul Consiliului Europei și al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE); |
| --- | --- |

B.

întrucât protestele pașnice din 15 mai 2012 din capitala Baku prin care se solicita eliberarea deținuților politici înainte ca Azerbaidjanul să găzduiască concursul Eurovision la 26 mai 2012 au fost oprite de poliție; întrucât folosirea violenței împotriva protestatarilor pașnici reprezintă un model de comportament al autorităților din Azerbaidjan care indică nerespectarea angajamentelor asumate de Azerbaidjan față de UE, precum și în cadrul Consiliului Europei și al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE);

| C. | întrucât jurnaliștii independenți, apărătorii drepturilor omului și alții care încearcă să-și exprime opiniile, care investighează chestiuni de interes general sau care critică autoritățile guvernamentale din Azerbaidjan au fost atacați, hărțuiți, amenințați sau închiși, cazurile jurnaliștilor Idrak Abbasov și Hadia Ismailova fiind deosebit de îngrijorătoare; |
| --- | --- |

C.

întrucât jurnaliștii independenți, apărătorii drepturilor omului și alții care încearcă să-și exprime opiniile, care investighează chestiuni de interes general sau care critică autoritățile guvernamentale din Azerbaidjan au fost atacați, hărțuiți, amenințați sau închiși, cazurile jurnaliștilor Idrak Abbasov și Hadia Ismailova fiind deosebit de îngrijorătoare;

| D. | întrucât Elnur Mecidli, activist și membru al partidului de opoziție Frontul Popular, a fost eliberat din închisoare la 16 mai 2012; |
| --- | --- |

D.

întrucât Elnur Mecidli, activist și membru al partidului de opoziție Frontul Popular, a fost eliberat din închisoare la 16 mai 2012;

| E. | întrucât concursul Eurovision 2012, care are loc la Baku la 26 mai 2012, ar trebui să reprezinte o ocazie pentru ca Azerbaidjanul să arate că se angajează să respecte democrația și drepturile omului; |
| --- | --- |

E.

întrucât concursul Eurovision 2012, care are loc la Baku la 26 mai 2012, ar trebui să reprezinte o ocazie pentru ca Azerbaidjanul să arate că se angajează să respecte democrația și drepturile omului;

| F. | întrucât sute de proprietăți au fost expropriate într-un mod lipsit de transparență și de responsabilitate, iar mii de proprietari de case din Baku au fost evacuați cu forța în numele proiectelor de dezvoltare, inclusiv în vecinătatea Pieței Steagul Național, locul unde se află Palatul de Cristal din Baku, unde au loc concursul Eurovision și alte evenimente viitoare; |
| --- | --- |

F.

întrucât sute de proprietăți au fost expropriate într-un mod lipsit de transparență și de responsabilitate, iar mii de proprietari de case din Baku au fost evacuați cu forța în numele proiectelor de dezvoltare, inclusiv în vecinătatea Pieței Steagul Național, locul unde se află Palatul de Cristal din Baku, unde au loc concursul Eurovision și alte evenimente viitoare;

| G. | întrucât libertatea presei și libertatea mass media sunt adesea încălcate; întrucât libertatea digitală nelimitată, inclusiv libertatea de exprimare și de întrunire online, nu este garantată în practică; |
| --- | --- |

G.

întrucât libertatea presei și libertatea mass media sunt adesea încălcate; întrucât libertatea digitală nelimitată, inclusiv libertatea de exprimare și de întrunire online, nu este garantată în practică;

| H. | întrucât Azerbaidjanul a devenit membru nepermanent al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) pentru perioada 2012 - 2013 și s-a angajat să susțină valorile exprimate în Carta drepturilor omului a ONU; |
| --- | --- |

H.

întrucât Azerbaidjanul a devenit membru nepermanent al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) pentru perioada 2012 - 2013 și s-a angajat să susțină valorile exprimate în Carta drepturilor omului a ONU;

| I. | întrucât Azerbaidjanul este membru al Consiliului Europei și parte semnatară a Convenției europene a drepturilor omului, |
| --- | --- |

I.

întrucât Azerbaidjanul este membru al Consiliului Europei și parte semnatară a Convenției europene a drepturilor omului,

| 1. | invită autoritățile din Azerbaidjan să oprească imediat toate acțiunile menite să îngrădească libertatea de exprimare și de întrunire, deoarece acestea nu sunt compatibile cu angajamentele asumate de Azerbaidjan cu privire la democrație și la protejarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

1.

invită autoritățile din Azerbaidjan să oprească imediat toate acțiunile menite să îngrădească libertatea de exprimare și de întrunire, deoarece acestea nu sunt compatibile cu angajamentele asumate de Azerbaidjan cu privire la democrație și la protejarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| 2. | condamnă faptul că Idrak Abbasov, jurnalist al ziarului „Zerkalo” și în cadrul „Institutului pentru libertatea și siguranța reporterilor” a fost bătut de poliție și de forțele de securitate ale societății petroliere de stat „SOCAR” în timp ce filma demolarea caselor din cartierul Sulutapa din Baku; |
| --- | --- |

2.

condamnă faptul că Idrak Abbasov, jurnalist al ziarului „Zerkalo” și în cadrul „Institutului pentru libertatea și siguranța reporterilor” a fost bătut de poliție și de forțele de securitate ale societății petroliere de stat „SOCAR” în timp ce filma demolarea caselor din cartierul Sulutapa din Baku;

| 3. | condamnă campania de șantajare și de intimidare dusă împotriva jurnalistei de investigații Hadia Ismailova ca urmare a investigațiilor realizate de aceasta cu privire la presupusele interese de afaceri ale familiei Președintelui Aliev; |
| --- | --- |

3.

condamnă campania de șantajare și de intimidare dusă împotriva jurnalistei de investigații Hadia Ismailova ca urmare a investigațiilor realizate de aceasta cu privire la presupusele interese de afaceri ale familiei Președintelui Aliev;

| 4. | ia act de investigațiile în curs lansate de autoritățile din Azerbaidjan cu privire la atacurile la adresa jurnaliștilor; invită autoritățile să asigure investigarea reală a acestor incidente și trimiterea în judecată a autorilor acestor atacuri; |
| --- | --- |

4.

ia act de investigațiile în curs lansate de autoritățile din Azerbaidjan cu privire la atacurile la adresa jurnaliștilor; invită autoritățile să asigure investigarea reală a acestor incidente și trimiterea în judecată a autorilor acestor atacuri;

| 5. | invită autoritățile din Azerbaidjan să permită organizarea unor proteste pașnice și să interzică intervenția poliției în activitatea jurnaliștilor care relatează despre demonstrații; |
| --- | --- |

5.

invită autoritățile din Azerbaidjan să permită organizarea unor proteste pașnice și să interzică intervenția poliției în activitatea jurnaliștilor care relatează despre demonstrații;

| 6. | condamnă hărțuirea și intimidarea jurnaliștilor și a altor persoane care își exprimă în mod pașnic punctele de vedere, precum și actele de violență îndreptate împotriva acestora; invită autoritățile să elibereze imediat din închisoare sau din arest preventiv persoanele reținute pe baza unor acuzații care au la bază motive politice, inclusiv șase jurnaliști - Anar Bairamli, Ramil Dadașov, Vugar Gonagov, Zaur Guliev, Aidin Janiev și Avaz Zeinali -, activistul din cadrul rețelelor de socializare Bahtiar Haiev, avocatul și liderul de ONG Vidadi Isganderov, apărătorul drepturilor omului și avocatul Taleh Hasmammadov, precum și activiștii închiși pentru diverse acuzații care au la bază motive politice legate de protestele pașnice din aprilie 2011; |
| --- | --- |

6.

condamnă hărțuirea și intimidarea jurnaliștilor și a altor persoane care își exprimă în mod pașnic punctele de vedere, precum și actele de violență îndreptate împotriva acestora; invită autoritățile să elibereze imediat din închisoare sau din arest preventiv persoanele reținute pe baza unor acuzații care au la bază motive politice, inclusiv șase jurnaliști - Anar Bairamli, Ramil Dadașov, Vugar Gonagov, Zaur Guliev, Aidin Janiev și Avaz Zeinali -, activistul din cadrul rețelelor de socializare Bahtiar Haiev, avocatul și liderul de ONG Vidadi Isganderov, apărătorul drepturilor omului și avocatul Taleh Hasmammadov, precum și activiștii închiși pentru diverse acuzații care au la bază motive politice legate de protestele pașnice din aprilie 2011;

| 7. | amintește poziția sa conform căreia Acordul de asociere dintre UE și Azerbaidjan, în prezent în curs de negociere, ar trebui să includă clauze și criterii legate de protejarea și de promovarea drepturilor omului, în special cu privire la libertatea mass media și la dreptul la libertate de exprimare, de asociere și de întrunire, care reflectă principiile și drepturile incluse în Constituția Azerbaidjanului și în angajamentele asumate de Azerbaidjan în cadrul Consiliului Europei și al OSCE; |
| --- | --- |

7.

amintește poziția sa conform căreia Acordul de asociere dintre UE și Azerbaidjan, în prezent în curs de negociere, ar trebui să includă clauze și criterii legate de protejarea și de promovarea drepturilor omului, în special cu privire la libertatea mass media și la dreptul la libertate de exprimare, de asociere și de întrunire, care reflectă principiile și drepturile incluse în Constituția Azerbaidjanului și în angajamentele asumate de Azerbaidjan în cadrul Consiliului Europei și al OSCE;

| 8. | își exprimă solidaritatea cu promotorii campaniei „Cântă pentru democrație” lansate cu ocazia concursului Eurovision organizat în Baku și speră că demersul acestora poate contribui la lansarea unor reforme democratice indispensabile și la îmbunătățiri semnificative cu privire la situația drepturilor omului din această țară; |
| --- | --- |

8.

își exprimă solidaritatea cu promotorii campaniei „Cântă pentru democrație” lansate cu ocazia concursului Eurovision organizat în Baku și speră că demersul acestora poate contribui la lansarea unor reforme democratice indispensabile și la îmbunătățiri semnificative cu privire la situația drepturilor omului din această țară;

| 9. | îți exprimă îngrijorarea cu privire la evacuările forțate și la demolarea clădirilor în contextul unui plan important de reconstrucție din Baku, legat parțial de viitorul concurs Eurovision; invită autoritățile din Azerbaidjan să garanteze faptul că demersurile de construire de noi clădiri în Baku respectă legislația în vigoare și că strămutarea oamenilor are loc prin proceduri legale transparente și cu acordarea unor despăgubiri echitabile; |
| --- | --- |

9.

îți exprimă îngrijorarea cu privire la evacuările forțate și la demolarea clădirilor în contextul unui plan important de reconstrucție din Baku, legat parțial de viitorul concurs Eurovision; invită autoritățile din Azerbaidjan să garanteze faptul că demersurile de construire de noi clădiri în Baku respectă legislația în vigoare și că strămutarea oamenilor are loc prin proceduri legale transparente și cu acordarea unor despăgubiri echitabile;

| 10. | salută eliberarea din închisoare a lui Elnur Mecidli, membru al partidului de opoziție Frontul Popular; invită guvernul din Azerbaidjan să acorde viză raportorului special al Adunării Parlamentare a Consiliului Europei pentru prizonierii politici pentru a permite acestuia să viziteze această țară, conform mandatului său; |
| --- | --- |

10.

salută eliberarea din închisoare a lui Elnur Mecidli, membru al partidului de opoziție Frontul Popular; invită guvernul din Azerbaidjan să acorde viză raportorului special al Adunării Parlamentare a Consiliului Europei pentru prizonierii politici pentru a permite acestuia să viziteze această țară, conform mandatului său;

| 11. | invită autoritățile din Azerbaidjan să garanteze libertățile digitale, inclusiv accesul necenzurat la informații și comunicare, drepturi universale indispensabile pentru drepturile omului precum libertatea de exprimare și accesul la informații și pentru asigurarea transparenței și a responsabilității în viața publică; |
| --- | --- |

11.

invită autoritățile din Azerbaidjan să garanteze libertățile digitale, inclusiv accesul necenzurat la informații și comunicare, drepturi universale indispensabile pentru drepturile omului precum libertatea de exprimare și accesul la informații și pentru asigurarea transparenței și a responsabilității în viața publică;

| 12. | invită autoritățile din Azerbaidjan să adopte proiectul de lege privind defăimarea, care prevede abolirea răspunderii penale pentru defăimare și insultă; salută discuțiile privind adoptarea unei astfel de legi în societatea din Azerbaidjan, cooperarea strânsă cu OSCE în acest sens și intenția autorităților din Azerbaidjan de a adopta proiectul de lege înainte de sfârșitul anului; |
| --- | --- |

12.

invită autoritățile din Azerbaidjan să adopte proiectul de lege privind defăimarea, care prevede abolirea răspunderii penale pentru defăimare și insultă; salută discuțiile privind adoptarea unei astfel de legi în societatea din Azerbaidjan, cooperarea strânsă cu OSCE în acest sens și intenția autorităților din Azerbaidjan de a adopta proiectul de lege înainte de sfârșitul anului;

| 13. | invită autoritățile din Azerbaidjan să alinieze legislația privind alegerile, libertatea de întrunire, libertatea de asociere și libertatea presei la standardele internaționale și să asigure punerea deplină în aplicare a acesteia; |
| --- | --- |

13.

invită autoritățile din Azerbaidjan să alinieze legislația privind alegerile, libertatea de întrunire, libertatea de asociere și libertatea presei la standardele internaționale și să asigure punerea deplină în aplicare a acesteia;

| 14. | îndeamnă autoritățile din Azerbaidjan să-și intensifice eforturile de a reforma toate aspectele sistemului judiciar: urmărirea penală, procesul, condamnarea, detenția și recursurile; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă autoritățile din Azerbaidjan să-și intensifice eforturile de a reforma toate aspectele sistemului judiciar: urmărirea penală, procesul, condamnarea, detenția și recursurile;

| 15. | invită autoritățile din Azerbaidjan să respecte toate hotărârile Curții Europene pentru Drepturile Omului legate de Azerbaidjan; |
| --- | --- |

15.

invită autoritățile din Azerbaidjan să respecte toate hotărârile Curții Europene pentru Drepturile Omului legate de Azerbaidjan;

| 16. | invită Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintele Comisiei Europene, Consiliul și Comisia să monitorizeze îndeaproape situația privind drepturile omului și libertățile fundamentale din Azerbaidjan după concursul Eurovision; invită Consiliul să analizeze posibilitatea aplicării unor sancțiuni specifice în cazul celor responsabili de încălcarea drepturilor omului, dacă aceasta are loc în continuare; |
| --- | --- |

16.

invită Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintele Comisiei Europene, Consiliul și Comisia să monitorizeze îndeaproape situația privind drepturile omului și libertățile fundamentale din Azerbaidjan după concursul Eurovision; invită Consiliul să analizeze posibilitatea aplicării unor sancțiuni specifice în cazul celor responsabili de încălcarea drepturilor omului, dacă aceasta are loc în continuare;

| 17. | condamnă cu tărie amenințările adresate de organizații radicale islamice și de radicaliști islamici la adresa participanților la viitorul concurs Eurovision, în special la adresa comunității LGBT; susține cu tărie identitatea seculară a Azerbaidjanului și faptul că această țară este liberă să aleagă încotro se îndreaptă politica sa externă; |
| --- | --- |

17.

condamnă cu tărie amenințările adresate de organizații radicale islamice și de radicaliști islamici la adresa participanților la viitorul concurs Eurovision, în special la adresa comunității LGBT; susține cu tărie identitatea seculară a Azerbaidjanului și faptul că această țară este liberă să aleagă încotro se îndreaptă politica sa externă;

| 18. | condamnă cu tărie terorismul în toate formele și manifestările sale și apreciază foarte mult contribuția Azerbaidjanului la lupta împotriva terorismului și a extremismului la nivel regional și internațional; |
| --- | --- |

18.

condamnă cu tărie terorismul în toate formele și manifestările sale și apreciază foarte mult contribuția Azerbaidjanului la lupta împotriva terorismului și a extremismului la nivel regional și internațional;

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, SEAE, guvernelor și parlamentelor Republicii Azerbaidjan și ale statelor membre ale UE, precum și Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU. |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, SEAE, guvernelor și parlamentelor Republicii Azerbaidjan și ale statelor membre ale UE, precum și Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0127.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/94 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/94

---

Joi, 24 mai 2012Situația refugiaților din Coreea de Nord

P7_TA(2012)0229

Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la situația refugiaților nord-coreeni (2012/2655(RSP))

2013/C 264 E/16

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Coreea de Nord (Republica Populară Democrată Coreeană – RPDC), îndeosebi cea adoptată la 8 iulie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Coreea de Nord (Republica Populară Democrată Coreeană – RPDC), îndeosebi cea adoptată la 8 iulie 2010 (1),

| — | având în vedere summit-ul UE-China din 14 februarie 2012 și cel de-al 29-lea dialog UE-China privind drepturile omului de la Madrid, 29 iunie 2010, cu ocazia cărora a fost dezbătut subiectul refugiaților nord-coreeni, |
| --- | --- |

—

având în vedere summit-ul UE-China din 14 februarie 2012 și cel de-al 29-lea dialog UE-China privind drepturile omului de la Madrid, 29 iunie 2010, cu ocazia cărora a fost dezbătut subiectul refugiaților nord-coreeni,

| — | având în vedere raportul referitor la RPDC prezentat la cea de-a șasea sesiune a Grupului de lucru privind revizuirea periodică universală al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (30 noiembrie – 11 decembrie 2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul referitor la RPDC prezentat la cea de-a șasea sesiune a Grupului de lucru privind revizuirea periodică universală al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (30 noiembrie – 11 decembrie 2009),

| — | având în vedere raportul prezentat la 21 februarie 2011 de Raportorul special privind situația drepturilor omului în Republica Populară Democrată Coreeană, în care acesta își exprimă preocuparea cu privire la faptul că „Republica Populară Democrată Coreeană nu și-a manifestat, până în prezent, angajamentul de a aplica recomandările și concluziile revizuirii periodice universale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat la 21 februarie 2011 de Raportorul special privind situația drepturilor omului în Republica Populară Democrată Coreeană, în care acesta își exprimă preocuparea cu privire la faptul că „Republica Populară Democrată Coreeană nu și-a manifestat, până în prezent, angajamentul de a aplica recomandările și concluziile revizuirii periodice universale”,

| — | având în vedere Rezoluția A/HRC/19/L.29, adoptată prin consens de către Consiliul ONU pentru Drepturile Omului la 19 martie 2012, în care acesta își exprimă foarte profunda îngrijorare cu privire la încălcările actuale – grave, generalizate și sistematice – ale drepturilor omului în Republica Populară Democrată Coreeană și având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/174, adoptată la 29 martie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția A/HRC/19/L.29, adoptată prin consens de către Consiliul ONU pentru Drepturile Omului la 19 martie 2012, în care acesta își exprimă foarte profunda îngrijorare cu privire la încălcările actuale – grave, generalizate și sistematice – ale drepturilor omului în Republica Populară Democrată Coreeană și având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/174, adoptată la 29 martie 2012,

| — | având în vedere raportul din mai 2012 al Comisiei naționale pentru drepturile omului a Coreei de Sud referitor la încălcările drepturilor omului în Coreea de Nord, susținut de circa 800 de interviuri cu refugiați, inclusiv câteva sute de transfugi care au supraviețuit lagărelor de detenție, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din mai 2012 al Comisiei naționale pentru drepturile omului a Coreei de Sud referitor la încălcările drepturilor omului în Coreea de Nord, susținut de circa 800 de interviuri cu refugiați, inclusiv câteva sute de transfugi care au supraviețuit lagărelor de detenție,

| — | având în vedere decretul din 2010 al Ministrului pentru securitate publică al RPDC prin care părăsirea țării este considerată o crimă de înaltă trădare, |
| --- | --- |

—

având în vedere decretul din 2010 al Ministrului pentru securitate publică al RPDC prin care părăsirea țării este considerată o crimă de înaltă trădare,

| — | având în vedere declarația din decembrie 2011 a autorităților din RPDC prin care prevăd intenția de a „anihila” până la trei generații ale unei familii, în cazul părăsirii țării de către un membru pe timpul perioadei de 100 de zile de doliu național pentru moartea lui Kim Jong-il, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din decembrie 2011 a autorităților din RPDC prin care prevăd intenția de a „anihila” până la trei generații ale unei familii, în cazul părăsirii țării de către un membru pe timpul perioadei de 100 de zile de doliu național pentru moartea lui Kim Jong-il,

| — | având în vedere articolele 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului deplânge încălcările grave, generalizate și sistematice ale drepturilor omului din RPDC, în special utilizarea torturii și a lagărelor de muncă împotriva prizonierilor politici și a cetățenilor repatriați în RPDC; întrucât autoritățile de stat se fac vinovate în mod sistematic de execuții extrajudiciare, efectuează arestări arbitrare și cauzează dispariții forțate; |
| --- | --- |

A.

întrucât Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului deplânge încălcările grave, generalizate și sistematice ale drepturilor omului din RPDC, în special utilizarea torturii și a lagărelor de muncă împotriva prizonierilor politici și a cetățenilor repatriați în RPDC; întrucât autoritățile de stat se fac vinovate în mod sistematic de execuții extrajudiciare, efectuează arestări arbitrare și cauzează dispariții forțate;

| B. | întrucât mari părți ale populației suferă de înfometare și întrucât Programul alimentar mondial a raportat în septembrie 2009 că o treime dintre femeile și copiii nord-coreeni erau malnutriți; |
| --- | --- |

B.

întrucât mari părți ale populației suferă de înfometare și întrucât Programul alimentar mondial a raportat în septembrie 2009 că o treime dintre femeile și copiii nord-coreeni erau malnutriți;

| C. | întrucât, ca rezultat direct al politicilor guvernului RPDC și în ciuda pericolelor, se estimează că, în timp, circa 400 000 de nord-coreeni au fugit din țară, mulți dintre ei trăind în China ca „imigranți ilegali”; |
| --- | --- |

C.

întrucât, ca rezultat direct al politicilor guvernului RPDC și în ciuda pericolelor, se estimează că, în timp, circa 400 000 de nord-coreeni au fugit din țară, mulți dintre ei trăind în China ca „imigranți ilegali”;

| D. | întrucât cei mai mulți dintre imigranții nord-coreeni nu doresc să rămână în China, însă trebuie să străbată această țară pentru a se putea îndrepta către Coreea de Sud sau alte părți ale lumii; |
| --- | --- |

D.

întrucât cei mai mulți dintre imigranții nord-coreeni nu doresc să rămână în China, însă trebuie să străbată această țară pentru a se putea îndrepta către Coreea de Sud sau alte părți ale lumii;

| E. | întrucât, în temeiul acordului de repatriere din 1986 cu Coreea de Nord, China nu permite cetățenilor nord-coreeni accesul la procedurile ICNUR de solicitare de azil, încălcând astfel Convenția ONU privind refugiații (1951) și Protocolul din 1967 la aceasta, la care Republica Populară Chineză este parte; întrucât, conform estimărilor unor ONG-uri, China arestează și repatriază forțat în RPDC circa 5 000 de refugiați nord-coreeni anual; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în temeiul acordului de repatriere din 1986 cu Coreea de Nord, China nu permite cetățenilor nord-coreeni accesul la procedurile ICNUR de solicitare de azil, încălcând astfel Convenția ONU privind refugiații (1951) și Protocolul din 1967 la aceasta, la care Republica Populară Chineză este parte; întrucât, conform estimărilor unor ONG-uri, China arestează și repatriază forțat în RPDC circa 5 000 de refugiați nord-coreeni anual;

| F. | întrucât un număr mare dintre refugiații nord-coreeni în China sunt femei, dintre care multe sunt victime ale traficului cu ființe umane, ale sclaviei sexuale și ale căsătoriilor forțate, și întrucât copiii ce rezultă în urma unor astfel de căsnicii sunt considerați în China drept apatrizi și sunt abandonați sau împărtășesc aceeași soartă ca mamele lor; |
| --- | --- |

F.

întrucât un număr mare dintre refugiații nord-coreeni în China sunt femei, dintre care multe sunt victime ale traficului cu ființe umane, ale sclaviei sexuale și ale căsătoriilor forțate, și întrucât copiii ce rezultă în urma unor astfel de căsnicii sunt considerați în China drept apatrizi și sunt abandonați sau împărtășesc aceeași soartă ca mamele lor;

| G. | întrucât, la 29 martie 2012, Kim Young-hwan și alți trei activiști din Rețeaua pentru democrație și drepturile omului în Coreea de Nord, cu sediul în Seul, au fost arestați în orașul Dalian (provincia Liaoning, China) și sunt acuzați că reprezintă o amenințare la adresa securității naționale a Chinei, întrucât se pare că au încercat să acorde ajutor unor transfugi nord-coreeni; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 29 martie 2012, Kim Young-hwan și alți trei activiști din Rețeaua pentru democrație și drepturile omului în Coreea de Nord, cu sediul în Seul, au fost arestați în orașul Dalian (provincia Liaoning, China) și sunt acuzați că reprezintă o amenințare la adresa securității naționale a Chinei, întrucât se pare că au încercat să acorde ajutor unor transfugi nord-coreeni;

| H. | întrucât, conform declarațiilor unor martori oculari, refugiații ce sunt repatriați forțat în Coreea de Nord sunt în mod sistematic torturați, supuși detenției în lagăre de concentrare și, uneori, chiar executați, susținându-se că femeile însărcinate sunt supuse avortului forțat, iar copiii cu tați chinezi înfruntă riscul de a fi uciși; întrucât practica acestui stat în ceea ce privește vina prin asociere conduce la privarea de libertate a tuturor membrilor familiei, inclusiv a copiilor și bunicilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât, conform declarațiilor unor martori oculari, refugiații ce sunt repatriați forțat în Coreea de Nord sunt în mod sistematic torturați, supuși detenției în lagăre de concentrare și, uneori, chiar executați, susținându-se că femeile însărcinate sunt supuse avortului forțat, iar copiii cu tați chinezi înfruntă riscul de a fi uciși; întrucât practica acestui stat în ceea ce privește vina prin asociere conduce la privarea de libertate a tuturor membrilor familiei, inclusiv a copiilor și bunicilor;

| I. | întrucât imaginile prin satelit și diversele mărturii ale transfugilor nord-coreeni dovedesc existența a cel puțin șase lagăre de concentrare în RPDC și a numeroase lagăre de „reeducare”, în care sunt deținuți, se estimează, până la 200 000 de prizonieri, cei mai mulți pe criterii politice, |
| --- | --- |

I.

întrucât imaginile prin satelit și diversele mărturii ale transfugilor nord-coreeni dovedesc existența a cel puțin șase lagăre de concentrare în RPDC și a numeroase lagăre de „reeducare”, în care sunt deținuți, se estimează, până la 200 000 de prizonieri, cei mai mulți pe criterii politice,

| 1. | reiterează apelul său adresat autorităților nord-coreene de a înceta imediat încălcările actuale – grave, generalizate și sistematice – ale drepturilor omului împotriva propriilor cetățeni, pe care îi pun în situația de a încerca să își părăsească țara; |
| --- | --- |

1.

reiterează apelul său adresat autorităților nord-coreene de a înceta imediat încălcările actuale – grave, generalizate și sistematice – ale drepturilor omului împotriva propriilor cetățeni, pe care îi pun în situația de a încerca să își părăsească țara;

| 2. | solicită autorităților nord-coreene să respecte recomandările conținute în raportul Grupului de lucru privind revizuirea periodică universală al Consiliului pentru Drepturile Omului și, ca un prim pas, să permită inspectarea de către experți internaționali independenți a tuturor tipurilor de centre de detenție; |
| --- | --- |

2.

solicită autorităților nord-coreene să respecte recomandările conținute în raportul Grupului de lucru privind revizuirea periodică universală al Consiliului pentru Drepturile Omului și, ca un prim pas, să permită inspectarea de către experți internaționali independenți a tuturor tipurilor de centre de detenție;

| 3. | îndeamnă statele membre să adopte o abordare mai sistematică privind organizarea protecției la nivel european și internațional a refugiaților nord-coreeni și solicită Comisiei să sprijine în continuare organizațiile societății civile care acordă ajutor acestora; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă statele membre să adopte o abordare mai sistematică privind organizarea protecției la nivel european și internațional a refugiaților nord-coreeni și solicită Comisiei să sprijine în continuare organizațiile societății civile care acordă ajutor acestora;

| 4. | consideră absolut regretabil faptul că, în cazul lui Kim Young-hwan și al camarazilor săi, autoritățile chineze se pare că au emis, pentru prima dată, acuzația de „amenințare la adresa securității naționale”, care poate atrage pedeapsa cu moartea; solicită autorităților chineze să acorde acces consular deplin autorităților sud-coreene și reprezentare juridică pentru cei patru activiști aflați în detenție și să îi pună rapid în libertate; |
| --- | --- |

4.

consideră absolut regretabil faptul că, în cazul lui Kim Young-hwan și al camarazilor săi, autoritățile chineze se pare că au emis, pentru prima dată, acuzația de „amenințare la adresa securității naționale”, care poate atrage pedeapsa cu moartea; solicită autorităților chineze să acorde acces consular deplin autorităților sud-coreene și reprezentare juridică pentru cei patru activiști aflați în detenție și să îi pună rapid în libertate;

| 5. | solicită Republicii Populare Chineze să își respecte angajamentele asumate în temeiul dreptului internațional, mai ales al Convenției din 1951 privind statului refugiaților și al Protocolului din 1967 la aceasta, precum și în temeiul Convenției din 1984 împotriva torturii și altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante și să înceteze repatrierea forțată a cetățenilor nord-coreeni în țara lor, dat fiind riscul de abuz sau chiar de execuție sumară cu care se confruntă aceștia și familiile lor; |
| --- | --- |

5.

solicită Republicii Populare Chineze să își respecte angajamentele asumate în temeiul dreptului internațional, mai ales al Convenției din 1951 privind statului refugiaților și al Protocolului din 1967 la aceasta, precum și în temeiul Convenției din 1984 împotriva torturii și altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante și să înceteze repatrierea forțată a cetățenilor nord-coreeni în țara lor, dat fiind riscul de abuz sau chiar de execuție sumară cu care se confruntă aceștia și familiile lor;

| 6. | îndeamnă Republica Populară Chineză să abroge acordul din 1986 încheiat cu Coreea de Nord privind repatrierea refugiaților și salută semnalele recente că China ar putea avea în vedere o schimbare de politică în acest sens; reamintește că cetățenii nord-coreeni sunt considerați drept cetățeni cu drepturi depline ai Republicii Coreea și solicită Republicii Populare Chineze să permită acestora tranzitul în condiții de siguranță spre Coreea de Sud sau țări terțe; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Republica Populară Chineză să abroge acordul din 1986 încheiat cu Coreea de Nord privind repatrierea refugiaților și salută semnalele recente că China ar putea avea în vedere o schimbare de politică în acest sens; reamintește că cetățenii nord-coreeni sunt considerați drept cetățeni cu drepturi depline ai Republicii Coreea și solicită Republicii Populare Chineze să permită acestora tranzitul în condiții de siguranță spre Coreea de Sud sau țări terțe;

| 7. | adresează un apel autorităților chineze de a trata transfugii nord-coreeni ca refugiați la fața locului, să permită accesul ICNUR pentru a putea determina statutul lor și a-i asista în relocarea lor în condiții de siguranță, să elibereze toți acești transfugi aflați în prezent în detenție, să retragă acuzațiile penale împotriva persoanelor care au acordat ajutor refugiaților din motive umanitare și să acorde femeilor nord-coreene, căsătorite cu cetățeni chinezi, statut de rezident legal; |
| --- | --- |

7.

adresează un apel autorităților chineze de a trata transfugii nord-coreeni ca refugiați la fața locului, să permită accesul ICNUR pentru a putea determina statutul lor și a-i asista în relocarea lor în condiții de siguranță, să elibereze toți acești transfugi aflați în prezent în detenție, să retragă acuzațiile penale împotriva persoanelor care au acordat ajutor refugiaților din motive umanitare și să acorde femeilor nord-coreene, căsătorite cu cetățeni chinezi, statut de rezident legal;

| 8. | solicită Chinei, de asemenea, să înceteze colaborarea cu agenții de securitate nord-coreeni în depistarea refugiaților nord-coreeni în vederea arestării lor; îndeamnă în schimb Republica Populară Chineză să permită ONG-urilor și prestatorilor de servicii comunitare accesul umanitar la refugiații și solicitanții de azil nord-coreeni aflați în China, pentru a le putea furniza acestora alimente, îngrijiri medicale, servicii de educație, juridice și de altă natură; |
| --- | --- |

8.

solicită Chinei, de asemenea, să înceteze colaborarea cu agenții de securitate nord-coreeni în depistarea refugiaților nord-coreeni în vederea arestării lor; îndeamnă în schimb Republica Populară Chineză să permită ONG-urilor și prestatorilor de servicii comunitare accesul umanitar la refugiații și solicitanții de azil nord-coreeni aflați în China, pentru a le putea furniza acestora alimente, îngrijiri medicale, servicii de educație, juridice și de altă natură;

| 9. | solicită Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui Comisiei și Comisiei să ridice problema situației drepturilor omului din RPDC și problema refugiaților nord-coreeni din China în toate negocierile la nivel înalt UE-China și în cadrul Dialogului UE-China privind drepturile omului; |
| --- | --- |

9.

solicită Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui Comisiei și Comisiei să ridice problema situației drepturilor omului din RPDC și problema refugiaților nord-coreeni din China în toate negocierile la nivel înalt UE-China și în cadrul Dialogului UE-China privind drepturile omului;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei, statelor membre, Consiliului, Comisiei, guvernelor Republicii Coreea, al Republicii Populare Democrate Coreene și al Republicii Populare Chineze, Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați, Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, Raportorului Special ONU privind situația drepturilor omului în Republica Populară Democrată Coreeană și Secretarului General al Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei, statelor membre, Consiliului, Comisiei, guvernelor Republicii Coreea, al Republicii Populare Democrate Coreene și al Republicii Populare Chineze, Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați, Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, Raportorului Special ONU privind situația drepturilor omului în Republica Populară Democrată Coreeană și Secretarului General al Națiunilor Unite.

---

(1)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 132.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/96

---

Joi, 24 mai 2012Continuarea și mărirea sprijinului pentru vaccinări în țările în curs de dezvoltare

P7_TA(2012)0230

Declarația Parlamentului European din 24 mai 2012 privind continuarea și mărirea sprijinului pentru vaccinări în țările în curs de dezvoltare

2013/C 264 E/17

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât bolile care pot fi prevenite prin vaccinare, printre care hepatita, rujeola, boala pneumococică, diareea cu rotavirus și febra galbenă, constituie o cauză majoră de deces al copiilor din lumea în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

A.

întrucât bolile care pot fi prevenite prin vaccinare, printre care hepatita, rujeola, boala pneumococică, diareea cu rotavirus și febra galbenă, constituie o cauză majoră de deces al copiilor din lumea în curs de dezvoltare;

| B. | întrucât prevalența bolilor constituie o piedică în ceea ce privește realizarea unei dezvoltări socio-economice sustenabile; |
| --- | --- |

B.

întrucât prevalența bolilor constituie o piedică în ceea ce privește realizarea unei dezvoltări socio-economice sustenabile;

| C. | întrucât se știe că bolile care pot fi prevenite prin vaccinare afectează femeile și bărbații în mod diferit; |
| --- | --- |

C.

întrucât se știe că bolile care pot fi prevenite prin vaccinare afectează femeile și bărbații în mod diferit;

| D. | întrucât femeile alcătuiesc o jumătate din populația globului, iar dezvoltarea și sănătatea nu pot fi realizate dacă glasul lor este ignorat; |
| --- | --- |

D.

întrucât femeile alcătuiesc o jumătate din populația globului, iar dezvoltarea și sănătatea nu pot fi realizate dacă glasul lor este ignorat;

| E. | întrucât sănătatea de bază – spitalele, doctorii, asistentele, echipamentul medical și așa mai departe – este de o importanță vitală și nu ar trebui neglijată; |
| --- | --- |

E.

întrucât sănătatea de bază – spitalele, doctorii, asistentele, echipamentul medical și așa mai departe – este de o importanță vitală și nu ar trebui neglijată;

| F. | întrucât Alianța Mondială pentru Vaccinuri și Imunizare (GAVI) și-a câștigat recunoașterea ca instrument de mare eficiență cu ajutorul căruia pot fi atinse obiectivele în materie de dezvoltare și cele umanitare; |
| --- | --- |

F.

întrucât Alianța Mondială pentru Vaccinuri și Imunizare (GAVI) și-a câștigat recunoașterea ca instrument de mare eficiență cu ajutorul căruia pot fi atinse obiectivele în materie de dezvoltare și cele umanitare;

| G. | întrucât, în deceniul trecut, GAVI a înregistrat progrese însemnate în ceea ce privește salvarea vieților și extinderea acoperirii prin imunizare a celor mai sărace țări ale lumii și, ca rezultat, au fost imunizați peste 288 milioane de copii și au fost prevenite mai mult de cinci milioane de viitoare decese; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în deceniul trecut, GAVI a înregistrat progrese însemnate în ceea ce privește salvarea vieților și extinderea acoperirii prin imunizare a celor mai sărace țări ale lumii și, ca rezultat, au fost imunizați peste 288 milioane de copii și au fost prevenite mai mult de cinci milioane de viitoare decese;

| H. | întrucât, în pofida acestor progrese, în fiecare an 1,7 milioane de copii mor din cauza bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în pofida acestor progrese, în fiecare an 1,7 milioane de copii mor din cauza bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare;

| 1. | felicită Comisia pentru sprijinul acordat GAVI prin intermediul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare și al Fondului european de dezvoltare în perioada 2003 – 2012; |
| --- | --- |

1.

felicită Comisia pentru sprijinul acordat GAVI prin intermediul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare și al Fondului european de dezvoltare în perioada 2003 – 2012;

| 2. | îndeamnă Comisia ca, în cadrul viitoarelor sale acțiuni externe, să se angajeze în continuare în reducerea numărului de decese care pot fi prevenite prin vaccinare; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă Comisia ca, în cadrul viitoarelor sale acțiuni externe, să se angajeze în continuare în reducerea numărului de decese care pot fi prevenite prin vaccinare;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Lista semnatarilor este publicată în anexa 1 la procesul-verbal din 24 mai 2012 (P7_PV(2012)05-24(ANN1)).

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 22 mai 2012

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/98 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/98

---

Marți, 22 mai 2012Modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European în ceea ce privește implementarea Inițiativei cetățenești europene

P7_TA(2012)0213

Decizia Parlamentului European din 22 mai 2012 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European în ceea ce privește implementarea inițiativei cetățenești europene (2011/2302(REG))

2013/C 264 E/18

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerile de modificare a Regulamentului său de procedură B7-0539/2011 și B7-0732/2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerile de modificare a Regulamentului său de procedură B7-0539/2011 și B7-0732/2011,

| — | având în vedere articolele 211 și 212 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 211 și 212 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0148/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0148/2012),

| 1. | decide să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos; |
| --- | --- |

1.

decide să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos;

| 2. | reamintește că aceste modificări intră în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune; |
| --- | --- |

2.

reamintește că aceste modificări intră în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune;

| 3. | invită Președintele să ia măsurile necesare pentru ca la Parlamentul European să fie înființat un punct de contact unic, cu care cetățenii, asociațiile reprezentative și societatea civilă să poată intra în legătură cu privire la chestiuni ținând de inițiativele cetățenești europene; |
| --- | --- |

3.

invită Președintele să ia măsurile necesare pentru ca la Parlamentul European să fie înființat un punct de contact unic, cu care cetățenii, asociațiile reprezentative și societatea civilă să poată intra în legătură cu privire la chestiuni ținând de inițiativele cetățenești europene;

| 4. | invită Comisia să confirme, printr-o scrisoare adresată Președintelui Parlamentului European, intenția sa a fi reprezentată la o audiere publică consacrată inițiativelor cetățenești europene, în principiu de către comisarul competent în materie sau, în cazul în care acesta sau aceasta nu este disponibil/ă, de preferință fie de un alt membru al Comisiei, fie de directorul general competent în materie; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să confirme, printr-o scrisoare adresată Președintelui Parlamentului European, intenția sa a fi reprezentată la o audiere publică consacrată inițiativelor cetățenești europene, în principiu de către comisarul competent în materie sau, în cazul în care acesta sau aceasta nu este disponibil/ă, de preferință fie de un alt membru al Comisiei, fie de directorul general competent în materie;

| 5. | invită Biroul și Secretarul său General să adopte măsurile adecvate pentru a asigura cea mai mare vizibilitate cu putință audierilor publice privind inițiativele cetățenești europene, furnizând echipamentul corespunzător, inclusiv utilizarea celor mai bune tehnologii disponibile din domeniul informațiilor și comunicațiilor; |
| --- | --- |

5.

invită Biroul și Secretarul său General să adopte măsurile adecvate pentru a asigura cea mai mare vizibilitate cu putință audierilor publice privind inițiativele cetățenești europene, furnizând echipamentul corespunzător, inclusiv utilizarea celor mai bune tehnologii disponibile din domeniul informațiilor și comunicațiilor;

| 6. | consideră că prezența deputaților în Parlamentul European la audierile privind inițiativele cetățenești europene ar trebui încurajată; |
| --- | --- |

6.

consideră că prezența deputaților în Parlamentul European la audierile privind inițiativele cetățenești europene ar trebui încurajată;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

| TEXTUL ÎN VIGOARE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentele 5 și 4 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 197a (nou) |
| | Articolul 197a


  Audierile publice consacrate inițiativelor cetățenești |
| | (1)
     
  Atunci când Comisia publică o inițiativă cetățenească în registrul pertinent în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 211/2011 (1), Președintele Parlamentului European, la propunerea președintelui Conferinței președinților de comisie:










  (a) | însărcinează o comisie legislativă competentă în materie, în conformitate cu anexa VII, să organizeze audierea publică prevăzută la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011; comisia competentă în materie de petiții se asociază automat comisiei legislative, în conformitate cu articolul 50 din prezentul regulament; |

TEXTUL ÎN VIGOARE

AMENDAMENTUL

Amendamentele 5 și 4

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 197a (nou)

Articolul 197a

Audierile publice consacrate inițiativelor cetățenești

(1)
     
  Atunci când Comisia publică o inițiativă cetățenească în registrul pertinent în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 211/2011 (1), Președintele Parlamentului European, la propunerea președintelui Conferinței președinților de comisie:

(a)

însărcinează o comisie legislativă competentă în materie, în conformitate cu anexa VII, să organizeze audierea publică prevăzută la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011; comisia competentă în materie de petiții se asociază automat comisiei legislative, în conformitate cu articolul 50 din prezentul regulament;

| (b) | în cazul în care două sau mai multe inițiative cetățenești publicate în registrul pertinent, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 211/2011, au un obiect similar, poate hotărî, după consultarea organizatorilor, organizarea unei audieri publice comune, în cadrul căreia toate inițiativele cetățenești în cauză să fie abordate în condiții de egalitate; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care două sau mai multe inițiative cetățenești publicate în registrul pertinent, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 211/2011, au un obiect similar, poate hotărî, după consultarea organizatorilor, organizarea unei audieri publice comune, în cadrul căreia toate inițiativele cetățenești în cauză să fie abordate în condiții de egalitate;

(2)
     
  Comisia competentă în fond:

| (a) | stabilește dacă organizatorii au fost primiți la Comisie la un nivel corespunzător, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 211/2011; |
| --- | --- |

(a)

stabilește dacă organizatorii au fost primiți la Comisie la un nivel corespunzător, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 211/2011;

| (b) | asigură, dacă este necesar cu sprijinul Conferinței președinților de comisie, implicarea corespunzătoare a Comisiei în organizarea audierii publice și reprezentarea sa la un nivel adecvat la audiere. |
| --- | --- |

(b)

asigură, dacă este necesar cu sprijinul Conferinței președinților de comisie, implicarea corespunzătoare a Comisiei în organizarea audierii publice și reprezentarea sa la un nivel adecvat la audiere.

(3)
     
  Președintele comisiei competente în fond convoacă audierea publică la o dată adecvată, în termen de trei luni de la data la care inițiativa a fost prezentată Comisiei în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011.

(4)
     
  Comisia competentă în fond organizează audierea publică la Parlament, dacă este cazul în colaborare cu alte instituții și organisme ale Uniunii care doresc să participe. Comisia poate invita să participe și alte părți interesate.

Comisia competentă în fond poate invita un grup reprezentativ de organizatori, din care face parte cel puțin una dintre persoanele de contact menționate la articolul 3 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 211/2011, să prezinte inițiativa în cadrul audierii.

(5)
     
  Conform modalităților stabilite de comun acord cu Comisia, Biroul adoptă norme privind rambursarea costurilor suportate.

(6)
     
  În temeiul acestui articol, Președintele Parlamentului și președintele Conferinței președinților de comisie își pot delega competențele unui vicepreședinte și, respectiv, unui alt președinte de comisie.

(7)
     
  În cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate la articolul 50 sau 51, dispozițiile respective se aplică mutatis mutandis și altor comisii. Se aplică, de asemenea, și articolul 188.

Articolul 23 alineatul (9) nu se aplică audierilor publice consacrate inițiativelor cetățenești.

Amendamentul 2

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 203a

Atunci când Parlamentul este informat că Comisia a fost invitată să prezinte o propunere de act juridic în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană, Comisia
  pentru
  petiții examinează dacă acest fapt îi poate afecta activitatea și, dacă este necesar, informează petiționarii care au adresat petiții pe teme conexe.

Atunci când Parlamentul este informat că Comisia a fost invitată să prezinte o propunere de act juridic în temeiul articolului 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană
  și în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 211/2011
  , comisia
  competentă în materie de
  petiții examinează dacă acest fapt îi poate afecta activitatea și, dacă este necesar, informează petiționarii care au adresat petiții pe teme conexe.

Propunerile de inițiative cetățenești care au fost înregistrate în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011, dar care nu pot fi prezentate Comisiei Europene în conformitate cu articolul 9 din același regulament pentru că nu au fost respectate toate procedurile și condițiile pertinente prevăzute, pot fi examinate de către comisia competentă în materie de petiții în cazul în care aceasta consideră că ar trebui să li se dea curs. Articolele 201, 202 și 203 se aplică mutatis mutandis.

---

(1)  
  Regulamentul (UE) nr. 211/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind inițiativa cetățenească (JO L 65, 11.3.2011, p. 1).

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 22 mai 2012

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/101 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/101

---

Marți, 22 mai 2012Valorile nominale și specificațiile tehnice ale monedelor euro ce urmează să intre în circulație *

P7_TA(2012)0206

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 975/98 privind valorile nominale și specificațiile tehnice ale monedelor euro ce urmează să intre în circulație (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE))

2013/C 264 E/19

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0296), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0296),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0189/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0189/2011),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0440/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0440/2011),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Articolul 1

  Regulamentul (CE) nr. 975/98
  Articolul 1g – alineatul 2 |
| (2)   În aplicarea alineatului (1), statul membru emitent trimite Comisiei noile proiecte ale desenelor pentru monedele euro cu cel puțin șase luni înainte de data planificată a emisiunii. Comisia verifică conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament fără întârziere, într-un termen de maximum zece zile lucrătoare. | (2)   În aplicarea alineatului (1), statul membru emitent trimite Comisiei noile proiecte ale desenelor pentru monedele euro cu cel puțin șase luni înainte de data planificată a emisiunii. Comisia verifică conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament fără întârziere, într-un termen de maximum 10 zile lucrătoare.
  Comisia informează celelalte state membre și BCE cu privire la constatările sale, în termen de zece zile lucrătoare de la verificarea respectivă. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 975/98

Articolul 1g – alineatul 2

(2)   În aplicarea alineatului (1), statul membru emitent trimite Comisiei noile proiecte ale desenelor pentru monedele euro cu cel puțin șase luni înainte de data planificată a emisiunii. Comisia verifică conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament fără întârziere, într-un termen de maximum zece zile lucrătoare.

(2)   În aplicarea alineatului (1), statul membru emitent trimite Comisiei noile proiecte ale desenelor pentru monedele euro cu cel puțin șase luni înainte de data planificată a emisiunii. Comisia verifică conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament fără întârziere, într-un termen de maximum 10 zile lucrătoare.
  Comisia informează celelalte state membre și BCE cu privire la constatările sale, în termen de zece zile lucrătoare de la verificarea respectivă.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/102 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/102

---

Marți, 22 mai 2012Emiterea de monede euro ***I

P7_TA(2012)0210

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind emiterea de monede euro (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))

2013/C 264 E/20

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0295), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0295),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 133 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0140/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 133 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0140/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 23 august 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 23 august 2011 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 25 aprilie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (8) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 25 aprilie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (8) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0439/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0439/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 273, 16.9.2011, p. 2.

---

Marți, 22 mai 2012P7_TC1-COD(2011)0131

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 22 mai 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind emiterea de monede euro

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 651/2012.)

---

Miercuri, 23 mai 2012

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/104 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/104

---

Miercuri, 23 mai 2012Stocurile de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană ***I

P7_TA(2012)0214

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD))

2013/C 264 E/21

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0330), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0330),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0154/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0154/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 octombrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 octombrie 2011 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 aprilie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 aprilie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0449/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0449/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația Parlamentului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația Parlamentului anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 24, 28.1.2012, p. 116.

---

Miercuri, 23 mai 2012P7_TC1-COD(2011)0144

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 mai 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 al Consiliului privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 500/2012.)

---

Miercuri, 23 mai 2012Anexă la rezoluția legislativă

Declarația Parlamentului European privind actele de punere în aplicare

Parlamentul European declară că dispozițiile prezentului regulament referitoare la actele delegate reprezintă rezultatul unui compromis delicat. Pentru a ajunge la un acord în prima lectură, înainte de începerea sezonului de pescuit al tonului roșu, Parlamentul European a acceptat, prin urmare, alternativa actelor de punere în aplicare în anumite cazuri specifice. Parlamentul subliniază însă că dispozițiile respective nu vor fi considerate sau utilizate ca un precedent pentru reglementarea unor situații similare pentru transpunerea efectivă a măsurilor viitoare internaționale de conservare și gestionare care au fost stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului și care devin obligatorii pentru Uniune în conformitate cu termenii convențiilor internaționale de înființare a acestor organizații.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/105 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/105

---

Miercuri, 23 mai 2012Introducerea cerințelor referitoare la coca dublă sau a unor standarde de proiectare echivalente pentru petrolierele cu cocă simplă ***I

P7_TA(2012)0215

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accelerarea introducerii cerințelor referitoare la coca dublă sau a unor standarde de proiectare echivalente pentru petrolierele cu cocă simplă (reformare) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD))

2013/C 264 E/22

(Procedura legislativă ordinară - reformare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0566), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0566),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0269/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0269/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 decembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 decembrie 2011 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice din 25 noiembrie 2011 adresată Comisiei pentru transport și turism în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice din 25 noiembrie 2011 adresată Comisiei pentru transport și turism în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 4 aprilie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 4 aprilie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0034/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0034/2012),

| A. | întrucât grupul consultativ, alcătuit din reprezentanți ai serviciilor juridice din cadrul Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea respectivă nu cuprinde nicio modificare substanțială în plus față de cele identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor rămase nemodificate din documentele anterioare cu modificările respective, propunerea conține o codificare simplă a textelor existente, fără nicio modificare de fond; |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul consultativ, alcătuit din reprezentanți ai serviciilor juridice din cadrul Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea respectivă nu cuprinde nicio modificare substanțială în plus față de cele identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor rămase nemodificate din documentele anterioare cu modificările respective, propunerea conține o codificare simplă a textelor existente, fără nicio modificare de fond;

| 1. | adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare, luând în considerare recomandările Grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare, luând în considerare recomandările Grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 43, 15.2.2012, p. 98.

(2)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Miercuri, 23 mai 2012P7_TC1-COD(2011)0243

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 mai 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind accelerarea introducerii cerințelor referitoare la coca dublă sau a unor standarde de proiectare echivalente pentru petrolierele cu cocă simplă (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 530/2012.)

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/106 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/106

---

Miercuri, 23 mai 2012Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre UE și Mozambic ***

P7_TA(2012)0216

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului privind stabilirea posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Mozambic (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE))

2013/C 264 E/23

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (18059/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (18059/2011),

| — | având în vedere noul proiect de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Mozambic (18058/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere noul proiect de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Mozambic (18058/2011),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0028/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0028/2012),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0147/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0147/2012),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | invită Comisia să transmită Parlamentului procesul-verbal și concluziile reuniunilor Comitetului mixt prevăzut la articolul 9 din acord, precum și programul sectorial multianual menționat la articolul 3 din noul protocol și rezultatele corespunzătoare ale evaluărilor anuale; de asemenea, solicită Comisiei să faciliteze participarea reprezentanților Parlamentului în calitate de observatori la reuniunile Comitetului mixt și să prezinte Parlamentului și Consiliului, în ultimul an al aplicării noului protocol și înainte de deschiderea negocierilor de reînnoire a acestuia, un raport complet de evaluare a aplicării protocolului, fără restricții inutile privind accesul la acest document; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să transmită Parlamentului procesul-verbal și concluziile reuniunilor Comitetului mixt prevăzut la articolul 9 din acord, precum și programul sectorial multianual menționat la articolul 3 din noul protocol și rezultatele corespunzătoare ale evaluărilor anuale; de asemenea, solicită Comisiei să faciliteze participarea reprezentanților Parlamentului în calitate de observatori la reuniunile Comitetului mixt și să prezinte Parlamentului și Consiliului, în ultimul an al aplicării noului protocol și înainte de deschiderea negocierilor de reînnoire a acestuia, un raport complet de evaluare a aplicării protocolului, fără restricții inutile privind accesul la acest document;

| 3. | solicită Comisiei și Consiliului, în cadrul competențelor lor respective, să informeze Parlamentul pe deplin, în mod cât mai prompt, în toate etapele procedurilor referitoare la noul protocol și la reînnoirea sa, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE); |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei și Consiliului, în cadrul competențelor lor respective, să informeze Parlamentul pe deplin, în mod cât mai prompt, în toate etapele procedurilor referitoare la noul protocol și la reînnoirea sa, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE);

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Mozambic. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Mozambic.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/107 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/107

---

Miercuri, 23 mai 2012Sistemul comun al taxei pe tranzacțiile financiare *

P7_TA(2012)0217

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 mai 2012 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind sistemul comun al taxei pe tranzacțiile financiare și de modificare a Directivei 2008/7/CE (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS))

2013/C 264 E/24

(Procedura legislativă specială – consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0594), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0594),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0355/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0355/2011),

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Parlamentul Ciprului, Parlamentul Maltei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Parlamentul Ciprului, Parlamentul Maltei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0154/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0154/2012),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de directivă


  Considerentul 1 |
| (1) | Recenta criză financiară a condus la dezbateri la toate nivelurile pe tema unei posibile taxe suplimentare asupra sectorului financiar și în special a unei taxe asupra tranzacțiilor financiare (TTF). Această dezbatere rezultă din dorința de a se garanta că sectorul financiar contribuie la acoperirea costurilor crizei, pe care se consideră adesea că le-ar fi generat, și că este impozitat la un nivel echitabil față de alte sectoare; de a contrastimula activitățile prea riscante practicate de instituțiile financiare; de a completa măsurile de reglementare destinate să contribuie la evitarea unor crize viitoare și de a genera venituri suplimentare pentru finanțarea bugetelor generale sau politicilor specifice. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 1

(1)

Recenta criză financiară a condus la dezbateri la toate nivelurile pe tema unei posibile taxe suplimentare asupra sectorului financiar și în special a unei taxe asupra tranzacțiilor financiare (TTF). Această dezbatere rezultă din dorința de a se garanta că sectorul financiar contribuie la acoperirea costurilor crizei, pe care se consideră adesea că le-ar fi generat, și că este impozitat la un nivel echitabil față de alte sectoare; de a contrastimula activitățile prea riscante practicate de instituțiile financiare; de a completa măsurile de reglementare destinate să contribuie la evitarea unor crize viitoare și de a genera venituri suplimentare pentru finanțarea bugetelor generale sau politicilor specifice.

| (1) | Recenta criză financiară a condus la dezbateri la toate nivelurile pe tema unei posibile taxe suplimentare asupra sectorului financiar și în special a unei taxe asupra tranzacțiilor financiare (TTF). Această dezbatere rezultă din dorința de a se garanta că sectorul financiar contribuie la acoperirea costurilor crizei, pe care se consideră adesea că le-ar fi generat, și că este impozitat la un nivel echitabil față de alte sectoare; de a contrastimula activitățile prea riscante practicate de instituțiile financiare; de a completa măsurile de reglementare destinate să contribuie la evitarea unor crize viitoare și de a genera venituri suplimentare pentru finanțarea bugetelor generale,
  printre altele ca o contribuție la consolidarea fiscală, în vederea stimulării creșterii și creării de locuri de muncă
  , sau
  pentru finanțarea
  anumitor politici,
  cum ar fi ajutorul pentru dezvoltare și lupta împotriva schimbărilor climatice
  . |
| --- | --- |

(1)

Recenta criză financiară a condus la dezbateri la toate nivelurile pe tema unei posibile taxe suplimentare asupra sectorului financiar și în special a unei taxe asupra tranzacțiilor financiare (TTF). Această dezbatere rezultă din dorința de a se garanta că sectorul financiar contribuie la acoperirea costurilor crizei, pe care se consideră adesea că le-ar fi generat, și că este impozitat la un nivel echitabil față de alte sectoare; de a contrastimula activitățile prea riscante practicate de instituțiile financiare; de a completa măsurile de reglementare destinate să contribuie la evitarea unor crize viitoare și de a genera venituri suplimentare pentru finanțarea bugetelor generale,
  printre altele ca o contribuție la consolidarea fiscală, în vederea stimulării creșterii și creării de locuri de muncă
  , sau
  pentru finanțarea
  anumitor politici,
  cum ar fi ajutorul pentru dezvoltare și lupta împotriva schimbărilor climatice
  .

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 2

| (2) | Pentru a preveni denaturări care ar putea fi generate de măsurile adoptate unilateral de către statele membre, ținând seama de mobilitatea foarte mare a majorității tranzacțiilor financiare relevante și, prin urmare, pentru a asigura buna funcționare a pieței interne, este important ca elementele fundamentale ale
  unei
  TTF aplicate în statele membre să fie armonizate la nivelul Uniunii. Prin aceste demersuri se urmărește să se evite stimularea arbitrajului fiscal, diferențele legate de repartizarea veniturilor între piețele financiare din Uniune și riscurile dublei impozitări sau neimpozitării. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a preveni denaturări care ar putea fi generate de măsurile adoptate unilateral de către statele membre, ținând seama de mobilitatea foarte mare a majorității tranzacțiilor financiare relevante și, prin urmare, pentru a asigura buna funcționare a pieței interne, este important ca elementele fundamentale ale
  unei
  TTF aplicate în statele membre să fie armonizate la nivelul Uniunii. Prin aceste demersuri se urmărește să se evite stimularea arbitrajului fiscal, diferențele legate de repartizarea veniturilor între piețele financiare din Uniune și riscurile dublei impozitări sau neimpozitării.

| (2) | Pentru a preveni denaturări care ar putea fi generate de măsurile adoptate unilateral de către statele membre, ținând seama de mobilitatea foarte mare a majorității tranzacțiilor financiare relevante și, prin urmare, pentru a asigura buna funcționare a pieței interne, este important ca elementele fundamentale ale TTF aplicate în statele membre să fie armonizate
  și ca prezenta directivă să fie pusă în aplicare
  la nivelul Uniunii. Prin aceste demersuri se urmărește să se evite stimularea arbitrajului fiscal, diferențele legate de repartizarea veniturilor între piețele financiare din Uniune și riscurile dublei impozitări sau neimpozitării.
  Fără a uita că scopul ultim îl reprezintă aplicarea TTF la nivelul întregii Uniuni, dacă un grup de state membre, care include, dar nu este limitat la statele membre din zona euro, alege să avanseze mai rapid prin forme de cooperare consolidată în temeiul articolului 329 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, modelul elaborat în prezenta directivă ar fi potrivit ca bază pentru punerea în aplicare în cadrul grupului respectiv de state membre. Totuși, introducerea TTF într-un număr foarte limitat de state membre ar putea conduce la denaturarea semnificativă a concurenței pe piața internă, trebuind luate măsuri cuprinzătoare pentru a asigura că o astfel de acțiune nu afectează în mod negativ funcționarea pieței interne
  . |
| --- | --- |

(2)

Pentru a preveni denaturări care ar putea fi generate de măsurile adoptate unilateral de către statele membre, ținând seama de mobilitatea foarte mare a majorității tranzacțiilor financiare relevante și, prin urmare, pentru a asigura buna funcționare a pieței interne, este important ca elementele fundamentale ale TTF aplicate în statele membre să fie armonizate
  și ca prezenta directivă să fie pusă în aplicare
  la nivelul Uniunii. Prin aceste demersuri se urmărește să se evite stimularea arbitrajului fiscal, diferențele legate de repartizarea veniturilor între piețele financiare din Uniune și riscurile dublei impozitări sau neimpozitării.
  Fără a uita că scopul ultim îl reprezintă aplicarea TTF la nivelul întregii Uniuni, dacă un grup de state membre, care include, dar nu este limitat la statele membre din zona euro, alege să avanseze mai rapid prin forme de cooperare consolidată în temeiul articolului 329 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, modelul elaborat în prezenta directivă ar fi potrivit ca bază pentru punerea în aplicare în cadrul grupului respectiv de state membre. Totuși, introducerea TTF într-un număr foarte limitat de state membre ar putea conduce la denaturarea semnificativă a concurenței pe piața internă, trebuind luate măsuri cuprinzătoare pentru a asigura că o astfel de acțiune nu afectează în mod negativ funcționarea pieței interne
  .

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 2a (nou)

| (2a) | În conformitate cu concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010 și ținând seama de faptul că TTF își va atinge cu adevărat obiectivele doar dacă este introdusă la nivel mondial, Uniunea ar trebui să coordoneze eforturile vizând un acord privind TTF la nivel mondial. Prin stabilirea unui exemplu pentru introducerea TTF, Uniunea trebuie să insiste asupra obținerii unui acord global pe scena internațională relevantă, în special în cadrul G20, pentru a crea o bază comună pentru introducerea unei TTF la nivel mondial. Acțiunile concrete în acest sens ar trebui descrise în raportul Comisiei din cadrul primei revizuiri a prezentei directive. |
| --- | --- |

(2a)

În conformitate cu concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010 și ținând seama de faptul că TTF își va atinge cu adevărat obiectivele doar dacă este introdusă la nivel mondial, Uniunea ar trebui să coordoneze eforturile vizând un acord privind TTF la nivel mondial. Prin stabilirea unui exemplu pentru introducerea TTF, Uniunea trebuie să insiste asupra obținerii unui acord global pe scena internațională relevantă, în special în cadrul G20, pentru a crea o bază comună pentru introducerea unei TTF la nivel mondial. Acțiunile concrete în acest sens ar trebui descrise în raportul Comisiei din cadrul primei revizuiri a prezentei directive.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 3

| (3) | Pentru
  buna funcționare a pieței interne
  , TTF trebuie să se aplice activităților de tranzacționare cu o gamă largă de instrumente financiare, inclusiv cu produse structurate, desfășurate atât pe piețele bursiere, cât și extrabursier, precum și încheierii și modificării tuturor contractelor pe instrumente derivate. Din același motiv, ea trebuie să se aplice unei sfere foarte extinse de instituții financiare. |
| --- | --- |

(3)

Pentru
  buna funcționare a pieței interne
  , TTF trebuie să se aplice activităților de tranzacționare cu o gamă largă de instrumente financiare, inclusiv cu produse structurate, desfășurate atât pe piețele bursiere, cât și extrabursier, precum și încheierii și modificării tuturor contractelor pe instrumente derivate. Din același motiv, ea trebuie să se aplice unei sfere foarte extinse de instituții financiare.

| (3) | Pentru
  a reduce posibilitățile de evaziune fiscală, riscurile de delocalizare și arbitrajul de reglementare
  , TTF ar trebui să se aplice activităților de tranzacționare cu o gamă largă de instrumente financiare, inclusiv cu produse structurate, desfășurate atât pe piețele bursiere, cât și extrabursier, precum și încheierii și modificării tuturor contractelor pe instrumente derivate. Din același motiv, ea ar trebui să se aplice unei sfere foarte extinse de instituții financiare.
  Includerea unei game cât mai largi de instrumente și actori din sectorul financiar ar trebui să asigure, de asemenea, faptul că sarcina fiscală este repartizată în mod egal între toți actorii, dar este relativ mai mare pentru tranzacțiile financiare mai speculative și perturbatoare. Nu s-ar putea obține același rezultat în cazul în care domeniul de aplicare al TTF ar fi mai limitat, de exemplu dacă ar lua forma unei taxe de timbru, care ar plasa întreaga sarcină fiscală asupra unui grup mult mai restrâns de instrumente tranzacționate pe piețele reglementate, fără a atinge obiectivul de reducere a speculațiilor excesive și dăunătoare
  . |
| --- | --- |

(3)

Pentru
  a reduce posibilitățile de evaziune fiscală, riscurile de delocalizare și arbitrajul de reglementare
  , TTF ar trebui să se aplice activităților de tranzacționare cu o gamă largă de instrumente financiare, inclusiv cu produse structurate, desfășurate atât pe piețele bursiere, cât și extrabursier, precum și încheierii și modificării tuturor contractelor pe instrumente derivate. Din același motiv, ea ar trebui să se aplice unei sfere foarte extinse de instituții financiare.
  Includerea unei game cât mai largi de instrumente și actori din sectorul financiar ar trebui să asigure, de asemenea, faptul că sarcina fiscală este repartizată în mod egal între toți actorii, dar este relativ mai mare pentru tranzacțiile financiare mai speculative și perturbatoare. Nu s-ar putea obține același rezultat în cazul în care domeniul de aplicare al TTF ar fi mai limitat, de exemplu dacă ar lua forma unei taxe de timbru, care ar plasa întreaga sarcină fiscală asupra unui grup mult mai restrâns de instrumente tranzacționate pe piețele reglementate, fără a atinge obiectivul de reducere a speculațiilor excesive și dăunătoare
  .

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 11a (nou)

| (11a) | Statele membre ar trebui să aplice tranzacțiilor financiare efectuate la bursă rate de impozitare mai mici decât tranzacțiilor financiare extrabursiere, pentru a consolida poziția tranzacțiilor la bursă, care sunt strict reglementate, controlate și transparente, față de cea a tranzacțiilor extrabursiere nereglementate, necontrolate și mai puțin transparente. În acest mod se poate realiza relocalizarea tranzacționării de pe piețele puțin reglementate sau nereglementate pe bursele supuse unor reglementări și controale stricte. |
| --- | --- |

(11a)

Statele membre ar trebui să aplice tranzacțiilor financiare efectuate la bursă rate de impozitare mai mici decât tranzacțiilor financiare extrabursiere, pentru a consolida poziția tranzacțiilor la bursă, care sunt strict reglementate, controlate și transparente, față de cea a tranzacțiilor extrabursiere nereglementate, necontrolate și mai puțin transparente. În acest mod se poate realiza relocalizarea tranzacționării de pe piețele puțin reglementate sau nereglementate pe bursele supuse unor reglementări și controale stricte.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 12

| (12) | Pentru a concentra impozitarea asupra sectorului financiar în sine și nu asupra cetățenilor și pentru că instituțiile financiare execută marea majoritate a tranzacțiilor de pe piețele financiare, taxa trebuie să se aplice acestor instituții, indiferent dacă tranzacțiile sunt derulate în nume propriu, în numele altor persoane, pe cont propriu sau în contul altor persoane. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a concentra impozitarea asupra sectorului financiar în sine și nu asupra cetățenilor și pentru că instituțiile financiare execută marea majoritate a tranzacțiilor de pe piețele financiare, taxa trebuie să se aplice acestor instituții, indiferent dacă tranzacțiile sunt derulate în nume propriu, în numele altor persoane, pe cont propriu sau în contul altor persoane.

| (12) | Pentru a concentra impozitarea asupra sectorului financiar în sine și nu asupra cetățenilor și pentru că instituțiile financiare execută marea majoritate a tranzacțiilor de pe piețele financiare, taxa ar trebui să se aplice
  doar
  acestor instituții, indiferent dacă tranzacțiile sunt derulate în nume propriu, în numele altor persoane, pe cont propriu sau în contul altor persoane. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a concentra impozitarea asupra sectorului financiar în sine și nu asupra cetățenilor și pentru că instituțiile financiare execută marea majoritate a tranzacțiilor de pe piețele financiare, taxa ar trebui să se aplice
  doar
  acestor instituții, indiferent dacă tranzacțiile sunt derulate în nume propriu, în numele altor persoane, pe cont propriu sau în contul altor persoane.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 13

| (13) | Datorită mobilității însemnate a tranzacțiilor financiare și pentru a contribui la atenuarea eventualelor evaziuni fiscale, TTF trebuie să se aplice pe baza principiului
  reședinței
  . |
| --- | --- |

(13)

Datorită mobilității însemnate a tranzacțiilor financiare și pentru a contribui la atenuarea eventualelor evaziuni fiscale, TTF trebuie să se aplice pe baza principiului
  reședinței
  .

| (13) | Datorită mobilității însemnate a tranzacțiilor financiare și pentru a contribui la atenuarea eventualelor evaziuni fiscale,
  precum și pentru a asigura acoperirea cât mai amplă a tuturor actorilor și tranzacțiilor
  , TTF ar trebui să se aplice pe baza
  unui principiu al reședinței definit în termeni foarte generali, completat de elemente ale
  principiului
  emiterii. În plus, pentru o mai bună implementare a TTF, ar trebui să se aplice principiul proprietății
  . |
| --- | --- |

(13)

Datorită mobilității însemnate a tranzacțiilor financiare și pentru a contribui la atenuarea eventualelor evaziuni fiscale,
  precum și pentru a asigura acoperirea cât mai amplă a tuturor actorilor și tranzacțiilor
  , TTF ar trebui să se aplice pe baza
  unui principiu al reședinței definit în termeni foarte generali, completat de elemente ale
  principiului
  emiterii. În plus, pentru o mai bună implementare a TTF, ar trebui să se aplice principiul proprietății
  .

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 14

| (14) | Ratele minime de impozitare trebuie stabilite la un nivel suficient de ridicat pentru ca obiectivul de armonizare al prezentei directive să fie atins. În același timp, ele trebuie să fie suficient de mici pentru ca riscurile de delocalizare să fie reduse la minimum. |
| --- | --- |

(14)

Ratele minime de impozitare trebuie stabilite la un nivel suficient de ridicat pentru ca obiectivul de armonizare al prezentei directive să fie atins. În același timp, ele trebuie să fie suficient de mici pentru ca riscurile de delocalizare să fie reduse la minimum.

| (14) | Ratele minime de impozitare ar trebui stabilite la un nivel suficient de ridicat pentru ca obiectivul de armonizare al prezentei directive să fie atins,
  așa încât sectorul financiar să contribuie în mod corespunzător la costurile crizei economice, stimulând astfel economia reală.
  În același timp,
  până la implementarea unui regim TTF uniform la nivel mondial, ratele respective
  trebuie să fie suficient de mici pentru ca riscurile de delocalizare să fie reduse la minimum. |
| --- | --- |

(14)

Ratele minime de impozitare ar trebui stabilite la un nivel suficient de ridicat pentru ca obiectivul de armonizare al prezentei directive să fie atins,
  așa încât sectorul financiar să contribuie în mod corespunzător la costurile crizei economice, stimulând astfel economia reală.
  În același timp,
  până la implementarea unui regim TTF uniform la nivel mondial, ratele respective
  trebuie să fie suficient de mici pentru ca riscurile de delocalizare să fie reduse la minimum.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 15a (nou)

| (15a) | Întrucât ratele fraudei, evaziunii și abuzului vor depinde parțial de capacitatea statelor membre de a verifica tranzacțiile impozabile derulate într-un sistem de tranzacționare dintr-o țară terță, statele membre și, dacă este cazul, Comisia ar trebui să utilizeze pe deplin instrumentele de cooperare în materie fiscală stabilite de OCDE, Consiliul Europei și alte organisme internaționale. În cazul în care este necesar, ar trebui să se ia noi inițiative bilaterale și multilaterale de cooperare în acest sens. |
| --- | --- |

(15a)

Întrucât ratele fraudei, evaziunii și abuzului vor depinde parțial de capacitatea statelor membre de a verifica tranzacțiile impozabile derulate într-un sistem de tranzacționare dintr-o țară terță, statele membre și, dacă este cazul, Comisia ar trebui să utilizeze pe deplin instrumentele de cooperare în materie fiscală stabilite de OCDE, Consiliul Europei și alte organisme internaționale. În cazul în care este necesar, ar trebui să se ia noi inițiative bilaterale și multilaterale de cooperare în acest sens.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 16

| (16) | Pentru a permite adoptarea unor reguli mai detaliate prin care să se stabilească dacă anumite activități financiare constituie o parte semnificativă a activității societății respective și, în consecință, dacă societatea poate fi considerată o instituție financiară în sensul prezentei directive, a unor reguli mai detaliate pentru protecția împotriva fraudei, evaziunii și abuzului, competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene trebuie delegată Comisiei în ceea ce privește formularea măsurilor necesare în acest sens. Este deosebit de importantă realizarea de către Comisie a unor consultări adecvate în etapa pregătitoare,
  inclusiv la nivel de experți
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea promptă și adecvată a documentelor relevante către Consiliu. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a permite adoptarea unor reguli mai detaliate prin care să se stabilească dacă anumite activități financiare constituie o parte semnificativă a activității societății respective și, în consecință, dacă societatea poate fi considerată o instituție financiară în sensul prezentei directive, a unor reguli mai detaliate pentru protecția împotriva fraudei, evaziunii și abuzului, competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene trebuie delegată Comisiei în ceea ce privește formularea măsurilor necesare în acest sens. Este deosebit de importantă realizarea de către Comisie a unor consultări adecvate în etapa pregătitoare,
  inclusiv la nivel de experți
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea promptă și adecvată a documentelor relevante către Consiliu.

| (16) | Pentru a permite adoptarea unor reguli mai detaliate prin care să se stabilească dacă anumite activități financiare constituie o parte semnificativă a activității societății respective și, în consecință, dacă societatea poate fi considerată o instituție financiară în sensul prezentei directive, a unor reguli mai detaliate pentru protecția împotriva fraudei, evaziunii și abuzului, competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește formularea măsurilor necesare în acest sens. Este deosebit de importantă realizarea de către Comisie a unor consultări adecvate în etapa pregătitoare,
  în special cu experții, organizațiile neguvernamentale (ONG-urile) și cu alte părți interesate
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea promptă și adecvată a documentelor relevante către
  Parlamentul European și către
  Consiliu. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a permite adoptarea unor reguli mai detaliate prin care să se stabilească dacă anumite activități financiare constituie o parte semnificativă a activității societății respective și, în consecință, dacă societatea poate fi considerată o instituție financiară în sensul prezentei directive, a unor reguli mai detaliate pentru protecția împotriva fraudei, evaziunii și abuzului, competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește formularea măsurilor necesare în acest sens. Este deosebit de importantă realizarea de către Comisie a unor consultări adecvate în etapa pregătitoare,
  în special cu experții, organizațiile neguvernamentale (ONG-urile) și cu alte părți interesate
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea promptă și adecvată a documentelor relevante către
  Parlamentul European și către
  Consiliu.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 17a (nou)

| (17a) | Prezenta directivă nu abordează aspectul gestiunii veniturilor provenite din TTF. Cu toate acestea, având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 și, în special, în ceea ce privește dispozițiile referitoare la resursele proprii ale Uniunii, o parte din venitul provenit din TTF ar putea fi administrată la nivelul Uniunii, fie ca parte din resursele proprii ale acesteia, fie aflându-se în legătură directă cu politici și bunuri publice specifice ale Uniunii. Utilizarea unei părți din veniturile provenite din TTF ca resurse proprii ale Uniunii ar reduce contribuțiile naționale la bugetul Uniunii și ar elibera, prin urmare, fonduri din bugetele naționale pentru alte utilizări. |
| --- | --- |

(17a)

Prezenta directivă nu abordează aspectul gestiunii veniturilor provenite din TTF. Cu toate acestea, având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 și, în special, în ceea ce privește dispozițiile referitoare la resursele proprii ale Uniunii, o parte din venitul provenit din TTF ar putea fi administrată la nivelul Uniunii, fie ca parte din resursele proprii ale acesteia, fie aflându-se în legătură directă cu politici și bunuri publice specifice ale Uniunii. Utilizarea unei părți din veniturile provenite din TTF ca resurse proprii ale Uniunii ar reduce contribuțiile naționale la bugetul Uniunii și ar elibera, prin urmare, fonduri din bugetele naționale pentru alte utilizări.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 17b (nou)

| (17b) | Doar statele membre au competența de a percepe impozite. |
| --- | --- |

(17b)

Doar statele membre au competența de a percepe impozite.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 2

(2)   Prezenta directivă se aplică tuturor tranzacțiilor financiare,
  cu condiția ca măcar una din părțile la tranzacție să fie stabilită într-un stat membru și ca o instituție financiară stabilită pe teritoriul unui stat membru să fie parte la tranzacție, acționând fie în nume propriu sau pe seama unei alte persoane, fie în numele unei părți la tranzacție.

(2)   Prezenta directivă se aplică,
  în conformitate cu articolul 3
  , tuturor tranzacțiilor financiare,
  sub rezerva uneia dintre următoarele condiții:

| (a) | măcar una dintre părțile la tranzacție este stabilită într-un stat membru și o instituție financiară stabilită pe teritoriul unui stat membru fie este parte la tranzacție, acționând pe cont propriu sau în contul altei persoane, fie acționează în numele unei părți la tranzacție; ori |
| --- | --- |

(a)

măcar una dintre părțile la tranzacție este stabilită într-un stat membru și o instituție financiară stabilită pe teritoriul unui stat membru fie este parte la tranzacție, acționând pe cont propriu sau în contul altei persoane, fie acționează în numele unei părți la tranzacție; ori

| (b) | tranzacția implică un instrument financiar emis de către entități juridice care sunt înregistrate în Uniune. |
| --- | --- |

(b)

tranzacția implică un instrument financiar emis de către entități juridice care sunt înregistrate în Uniune.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera ca (nouă)

| (ca) | tranzacțiile de schimb valutar cu decontare la vedere, cu excepția celor direct legate de activitățile comerciale ale unei contrapartide nefinanciare care este utilizator final. |
| --- | --- |

(ca)

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – paragraful 7 – litera f

| (f) | un fond de pensii sau o instituție pentru furnizarea de pensii ocupaționale, astfel cum este definită la articolul 6 litera (a) din Directiva 2003/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului, un administrator de investiții al fondului sau instituției; |
| --- | --- |

(f)

un fond de pensii sau o instituție pentru furnizarea de pensii ocupaționale, astfel cum este definită la articolul 6 litera (a) din Directiva 2003/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului, un administrator de investiții al fondului sau instituției;

| (f) | un fond de pensii sau o instituție pentru furnizarea de pensii ocupaționale, astfel cum este definită la articolul 6 litera (a) din Directiva 2003/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  privind activitățile și supravegherea instituțiilor pentru furnizarea de pensii ocupaționale
  , un administrator de investiții al fondului sau instituției,
  precum și o entitate instituită în vederea realizării de investiții pentru astfel de fonduri sau instituții, care acționează exclusiv în interesul fondurilor sau instituțiilor respective, nu se consideră a fi o instituție financiară în sensul prezentei directive până la revizuirea acesteia în temeiul articolului 16; |
| --- | --- |

(f)

un fond de pensii sau o instituție pentru furnizarea de pensii ocupaționale, astfel cum este definită la articolul 6 litera (a) din Directiva 2003/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  privind activitățile și supravegherea instituțiilor pentru furnizarea de pensii ocupaționale
  , un administrator de investiții al fondului sau instituției,
  precum și o entitate instituită în vederea realizării de investiții pentru astfel de fonduri sau instituții, care acționează exclusiv în interesul fondurilor sau instituțiilor respective, nu se consideră a fi o instituție financiară în sensul prezentei directive până la revizuirea acesteia în temeiul articolului 16;

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ea (nouă)

| (ea) | fie este parte, acționând pe cont propriu sau în contul altei persoane, fie acționează în numele unei părți la tranzacția în legătură cu instrumentul financiar emis pe teritoriul unui stat membru sau al Uniunii. |
| --- | --- |

(ea)

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  În vederea aplicării consecvente a alineatului (1), autoritățile competente din statele membre cooperează îndeaproape unele cu altele și cu AEVMP pentru supravegherea piețelor financiare.

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Articolul 3a (nou)

Articolul 3a

Emitere

1.
     
  În sensul prezentei directive, un instrument financiar este considerat ca fiind emis pe teritoriul unui stat membru sau al Uniunii dacă este emis de către o entitate juridică care este înregistrată într-un stat membru.

2.
     
  În cazul unui contract pe instrumente derivate, condiția emiterii pe teritoriul unui stat membru sau al Uniunii este îndeplinită dacă referința sau instrumentul-suport sunt emise de o entitate juridică înregistrată într-un stat membru.

3.
     
  În cazul unui instrument financiar structurat, condiția emiterii pe teritoriul unui stat membru sau al Uniunii este îndeplinită atunci când instrumentul financiar structurat se bazează pe sau este sprijinit de o proporție semnificativă de active sau de instrumente financiare și contracte pe instrumente derivate cu referință la instrumente financiare emise de către o entitate juridică înregistrată într-un stat membru.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Articolul 3b (nou)

Articolul 3b

Transferul titlului de proprietate

1.
     
  O tranzacție financiară pentru care nu a fost percepută o TTF este considerată nulă de drept și nu are ca rezultat un transfer al titlului de proprietate asupra instrumentului-suport.

2.
     
  O tranzacție financiară ca cea descrisă la alineatul (1) nu se consideră a îndeplini cerințele referitoare la compensarea centrală în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapartidele centrale și registrele centrale de tranzacții [EMIR] și nici cerințele de adecvare a capitalului în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții [CRD IV].

3.
     
  În cazul mecanismelor de plăți electronice automate, cu sau fără participarea agenților de servicii de plată, autoritățile fiscale ale unui stat membru pot să introducă un sistem electronic automat de colectare a TTF și certificate de transfer al titlului de proprietate.

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Articolul 8 – alineatul 3

(3)   Statele membre trebuie să aplice aceeași rată tuturor tranzacțiilor financiare care se încadrează în aceeași categorie în conformitate cu alineatul (2) literele (a) și (b).

(3)   
  În vederea evitării arbitrajului fiscal
  , statele membre aplică aceeași rată tuturor tranzacțiilor financiare care se încadrează în aceeași categorie în conformitate cu alineatul (2) literele (a) și (b).

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Articolul 8 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Statele membre aplică tranzacțiilor financiare bursiere o rată de impozitare mai mică decât tranzacțiilor financiare extrabursiere. Acest lucru este valabil pentru tranzacțiile financiare menționate la articolele 5 și 6.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 2

(2)   Dacă o instituție financiară acționează în numele
  sau
  în contul altei instituții financiare, numai aceasta din urmă are obligația de plată a TTF.

(2)   Dacă o instituție financiară acționează în numele, în contul
  sau din ordinul
  altei instituții financiare, numai aceasta din urmă are obligația de plată a TTF.
  Atunci când mai multe instituții financiare sunt implicate într-un astfel de proces, doar instituția de origine înregistrată ca trader are obligația de plată a TTF.

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1

(1)   Statele membre stabilesc obligațiile de
  înregistrare, de
  contabilitate, de raportare și alte obligații destinate să asigure că TTF datorată autorităților fiscale este plătită efectiv.

(1)   Statele membre stabilesc obligațiile de contabilitate
  și
  de raportare și alte obligații destinate să asigure că TTF datorată autorităților fiscale este plătită efectiv.

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  În termen de șase luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive, o instituție financiară se înregistrează la autoritățile fiscale din statul membru în care este considerată a fi stabilită în conformitate cu articolul 3 alineatul (1).

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1b (nou)

(1b)
     
  Un stat membru informează celelalte state membre cu privire la instituțiile financiare înregistrate pe teritoriul său.

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 5a (nou)

(5a)
     
  Statele membre prezintă anual Comisiei și Eurostat volumele de tranzacții pentru care s-au colectat venituri.

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Articolul 11 – titlu

Dispoziții specifice referitoare la prevenirea fraudei, evaziunii și abuzului

Dispoziții specifice referitoare la
  transparență și la
  prevenirea fraudei
  fiscale, a evaziunii și a abuzului

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 1

(1)   
  Statele membre trebuie să adopte măsuri de prevenire a
  fraudei fiscale, evaziunii sau abuzului.

(1)   
  Sunt adoptate norme la nivelul Uniunii pentru prevenirea
  fraudei fiscale, a evaziunii și a abuzului.

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Comisia stabilește un grup de lucru la nivel de experți (Comitetul privind TTF), care să includă reprezentanți din statele membre și care să supravegheze aplicarea prezentei directive. Statele membre desemnează organisme cu suficiente competențe pentru a lua imediat măsuri în caz de abuz.

Comitetul privind TTF supraveghează tranzacțiile financiare pentru a detecta mecanismele de evaziune, a propune contramăsuri și a coordona punerea în aplicare a contramăsurilor respective la nivel național, dacă este cazul.

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Sarcina administrativă impusă autorităților fiscale prin introducerea TTF este menținută la un nivel minim și, în acest scop, Comisia încurajează cooperarea între autoritățile fiscale naționale.

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 3b (nou)

(3b)
     
  Eurostat colectează și publică anual fluxurile financiare care fac obiectul TTF în cadrul Uniunii.

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 3c (nou)

(3c)
     
  Pentru a verifica tranzacțiile impozabile derulate într-un sistem de tranzacționare dintr-o țară terță, statele membre și, dacă este cazul, Comisia utilizează pe deplin instrumentele de cooperare în materie fiscală stabilite de organizațiile internaționale relevante.

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 3d (nou)

(3d)
     
  Pentru ca administrațiile fiscale ale statelor membre să se adapteze dispozițiilor prezentei directive, în special în ceea ce privește cooperarea administrativă menționată la alineatul (3), statele membre le pun la dispoziție echipamentul tehnic și resursele umane necesare și adecvate. O atenție deosebită se acordă acțiunilor de formare a funcționarilor.

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 3e (nou)

(3e)
     
  Comisia desfășoară o evaluare aprofundată care analizează costurile administrative pentru autoritățile regionale și locale rezultate în urma aplicării prezentei directive.

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Articolul 16

O dată la cinci ani și, pentru prima dată, până la 31 decembrie 2016, Comisia transmite Consiliului un raport privind aplicarea prezentei directive și, dacă este cazul, o propunere de modificare a acesteia.

O dată la cinci ani și, pentru prima dată, până la 31 decembrie 2016, Comisia transmite
  Parlamentului European și
  Consiliului un raport privind aplicarea prezentei directive și, dacă este cazul, o propunere de modificare a acesteia.

În acest raport, Comisia trebuie, cel puțin, să examineze impactul TTF asupra bunei funcționări a pieței interne, asupra piețelor financiare și economiei reale
  și să țină seama de progresele făcute în materie de impozitare a sectorului financiar în context internațional
  .

În acest raport, Comisia examinează, cel puțin, impactul TTF asupra bunei funcționări a pieței interne, asupra piețelor financiare și a economiei reale.
  De asemenea, evaluează impactul anumitor dispoziții precum domeniul adecvat de aplicare al TTF, posibilitatea de a distinge între diferite categorii de produse financiare și active în vederea impunerii unor rate mai mari atunci când se depășește un anumit procentaj de ordine anulate, rata de impozitare și scutirea instituțiilor pentru furnizarea de pensii ocupaționale în conformitate cu articolul 1 alineatul (2)
  .
  În cazul în care Comisia constată că au avut loc denaturări sau abuzuri, aceasta propune măsuri corective adecvate.

În plus, Comisia analizează și prezintă un raport privind colectarea, la nivel național, a veniturilor fiscale provenite din TTF pe baza reședinței instituțiilor financiare și măsura în care colectarea diferă de distribuirea fiscală pe baza reședinței clienților subiacenți, și anume măsura în care consolidarea financiară centralizează veniturile fiscale în centrele financiare.

În rapoartele sale, Comisia ține seama de diferitele forme de impozitare a sectorului financiar, în dezbatere sau deja instituite, și de progresele realizate în ceea ce privește introducerea unei TTF mai ample. Dacă este cazul, Comisia prezintă propuneri sau ia măsuri pentru a facilita convergența și a promova introducerea unei TTF globale.

---

Joi, 24 mai 2012

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 264/119 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 264/119

---

Joi, 24 mai 2012Dispoziții generale privind acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe ***I

P7_TA(2012)0220

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 24 mai 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD)) (1)

2013/C 264 E/25

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Titlu |
| | |
| Amendamentul 2 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 1a (nou) |
| | (1a) | Asistența macrofinanciară a Uniunii ar trebui utilizată pentru a acorda o asistență financiară excepțională țărilor terțe care se confruntă temporar cu dificultăți în ceea ce privește balanța de plăți. Spre deosebire de alte instrumente ale Uniunii care oferă sprijin direct pentru politicile sale externe (cum ar fi Instrumentul de asistență pentru preaderare (2)

  ,
  Instrumentul european de vecinătate (3)

  ,
  Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (4)



  etc.), asistența macrofinanciară nu ar trebui utilizată pentru a oferi un sprijin financiar regulat și nici nu ar trebui să aibă ca scop principal sprijinirea dezvoltării economice și sociale a țărilor beneficiare. De asemenea, asistența macrofinanciară nu ar trebui utilizată în mod similar cu granturile de anulare condiționată a datoriilor. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Titlu

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1a (nou)

(1a)

Asistența macrofinanciară a Uniunii ar trebui utilizată pentru a acorda o asistență financiară excepțională țărilor terțe care se confruntă temporar cu dificultăți în ceea ce privește balanța de plăți. Spre deosebire de alte instrumente ale Uniunii care oferă sprijin direct pentru politicile sale externe (cum ar fi Instrumentul de asistență pentru preaderare (2)

  ,
  Instrumentul european de vecinătate (3)

  ,
  Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (4)



  etc.), asistența macrofinanciară nu ar trebui utilizată pentru a oferi un sprijin financiar regulat și nici nu ar trebui să aibă ca scop principal sprijinirea dezvoltării economice și sociale a țărilor beneficiare. De asemenea, asistența macrofinanciară nu ar trebui utilizată în mod similar cu granturile de anulare condiționată a datoriilor.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 2

| (2) | În prezent, asistența macrofinanciară pentru țările terțe se bazează pe deciziile ad-hoc luate de la caz la caz, per țară, de Parlamentul European și de Consiliu. Aceasta reduce eficiența și eficacitatea asistenței
  prin
  crearea unor întârzieri inutile între solicitările de asistență macrofinanciară și punerea efectivă
  în aplicare a
  acestora
  . |
| --- | --- |

(2)

În prezent, asistența macrofinanciară pentru țările terțe se bazează pe deciziile ad-hoc luate de la caz la caz, per țară, de Parlamentul European și de Consiliu. Aceasta reduce eficiența și eficacitatea asistenței
  prin
  crearea unor întârzieri inutile între solicitările de asistență macrofinanciară și punerea efectivă
  în aplicare a
  acestora
  .

| (2) | Regulamentul-cadru are ca scop clarificarea normelor și sporirea eficienței și a eficacității asistenței Uniunii, printre altele
  prin
  consolidarea punerii
  în aplicare a
  condițiilor prealabile, prin sporirea transparenței și prin oficializarea evaluării politice efectuate de Comisie, precum și prin sporirea eficacității democratice și prin îmbunătățirea controlului democratic
  . |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul-cadru are ca scop clarificarea normelor și sporirea eficienței și a eficacității asistenței Uniunii, printre altele
  prin
  consolidarea punerii
  în aplicare a
  condițiilor prealabile, prin sporirea transparenței și prin oficializarea evaluării politice efectuate de Comisie, precum și prin sporirea eficacității democratice și prin îmbunătățirea controlului democratic
  .

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 3

| (3) | Un cadru privind acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe
  cu care Uniunea întreține legături politice, economice și comerciale importante
  ar
  eficientiza asistența. În special, ar
  trebui
  să fie posibilă acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe pentru a le încuraja
  să adopte măsuri de politică economică care pot soluționa criza balanței de plăți. |
| --- | --- |

(3)

Un cadru privind acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe
  cu care Uniunea întreține legături politice, economice și comerciale importante
  ar
  eficientiza asistența. În special, ar
  trebui
  să fie posibilă acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe pentru a le încuraja
  să adopte măsuri de politică economică care pot soluționa criza balanței de plăți.

| (3) | Un cadru privind acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe ar trebui
  să le încurajeze
  să adopte măsuri de politică economică care pot soluționa criza balanței de plăți. |
| --- | --- |

(3)

Un cadru privind acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe ar trebui
  să le încurajeze
  să adopte măsuri de politică economică care pot soluționa criza balanței de plăți.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 5

| (5) | Adoptarea unui regulament general pentru asistență macrofinanciară în temeiul articolelor 209 și 212 nu aduce atingere dispozițiilor articolului 213 din tratat, reglementând asistența financiară urgentă acordată țărilor terțe și prerogativele conexe ale Consiliului. |
| --- | --- |

(5)

Adoptarea unui regulament general pentru asistență macrofinanciară în temeiul articolelor 209 și 212 nu aduce atingere dispozițiilor articolului 213 din tratat, reglementând asistența financiară urgentă acordată țărilor terțe și prerogativele conexe ale Consiliului.

eliminat

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 7

| (7) | În concluziile sale din 8 octombrie 2002, Consiliul a stabilit criteriile (așa-numitele criterii de la Genval) de orientare a operațiunilor
  UE
  de asistență macrofinanciară. Se recomandă
  oficializarea
  acestor criterii,
  actualizându-le și clarificându-le
  prin intermediul unui act juridic
  aprobat de Parlament
  și de Consiliu. |
| --- | --- |

(7)

În concluziile sale din 8 octombrie 2002, Consiliul a stabilit criteriile (așa-numitele criterii de la Genval) de orientare a operațiunilor
  UE
  de asistență macrofinanciară. Se recomandă
  oficializarea
  acestor criterii,
  actualizându-le și clarificându-le
  prin intermediul unui act juridic
  aprobat de Parlament
  și de Consiliu.

| (7) | În concluziile sale din 8 octombrie 2002, Consiliul a stabilit criteriile (așa-numitele criterii de la Genval) de orientare a operațiunilor
  Uniunii
  de asistență macrofinanciară. Se recomandă
  actualizarea și clarificarea
  acestor criterii prin intermediul unui act juridic
  adoptat de Parlamentul European
  și de Consiliu,
  printre altele, în ceea ce privește criteriile de stabilire a formei adecvate de asistență (împrumut, grant sau o combinație a acestora)
  . |
| --- | --- |

(7)

În concluziile sale din 8 octombrie 2002, Consiliul a stabilit criteriile (așa-numitele criterii de la Genval) de orientare a operațiunilor
  Uniunii
  de asistență macrofinanciară. Se recomandă
  actualizarea și clarificarea
  acestor criterii prin intermediul unui act juridic
  adoptat de Parlamentul European
  și de Consiliu,
  printre altele, în ceea ce privește criteriile de stabilire a formei adecvate de asistență (împrumut, grant sau o combinație a acestora)
  .

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 8

| (8) | Procedurile și instrumentele corespunzătoare care permit Uniunii să se asigure că asistența macrofinanciară poate fi pusă la dispoziție cât mai repede
  ar trebui furnizate în avans, în special atunci când circumstanțele necesită acțiuni imediate.
  Aceasta ar
  crește claritatea și transparența criteriilor pentru punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare. |
| --- | --- |

(8)

Procedurile și instrumentele corespunzătoare care permit Uniunii să se asigure că asistența macrofinanciară poate fi pusă la dispoziție cât mai repede
  ar trebui furnizate în avans, în special atunci când circumstanțele necesită acțiuni imediate.
  Aceasta ar
  crește claritatea și transparența criteriilor pentru punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare.

| (8) | Ar trebui prevăzute în avans
  proceduri și instrumente corespunzătoare pentru a permite Uniunii să pună la dispoziție asistența macrofinanciară cât mai repede
  , în special atunci când circumstanțele necesită acțiuni imediate,
  și pentru a
  crește claritatea și transparența criteriilor pentru punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui prevăzute în avans
  proceduri și instrumente corespunzătoare pentru a permite Uniunii să pună la dispoziție asistența macrofinanciară cât mai repede
  , în special atunci când circumstanțele necesită acțiuni imediate,
  și pentru a
  crește claritatea și transparența criteriilor pentru punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 9

| (9) | Comisia ar trebui să se asigure că asistența macrofinanciară este compatibilă cu principiile, obiectivele și măsurile esențiale adoptate în diferite domenii de acțiune externă și cu alte politici relevante ale Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Comisia ar trebui să se asigure că asistența macrofinanciară este compatibilă cu principiile, obiectivele și măsurile esențiale adoptate în diferite domenii de acțiune externă și cu alte politici relevante ale Uniunii.

| (9) | Atunci când alege țările beneficiare și când stabilește conținutul memorandumurilor de înțelegere
  , Comisia ar trebui să se asigure că asistența macrofinanciară este compatibilă cu principiile, obiectivele și măsurile esențiale adoptate în diferite domenii de acțiune externă și cu alte politici relevante ale Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Atunci când alege țările beneficiare și când stabilește conținutul memorandumurilor de înțelegere
  , Comisia ar trebui să se asigure că asistența macrofinanciară este compatibilă cu principiile, obiectivele și măsurile esențiale adoptate în diferite domenii de acțiune externă și cu alte politici relevante ale Uniunii.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 9a (nou)

| (9a) | Asistența macrofinanciară reprezintă totodată un instrument de politică externă al Uniunii și ar trebui să servească la îmbunătățirea vizibilității și a influenței Uniunii în afara granițelor sale. Ar trebui asigurată implicarea îndeaproape a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) pe parcursul întregului exercițiu de asistență macrofinanciară în scopul coordonării și al asigurării coerenței acțiunilor de politică externă ale Uniunii. |
| --- | --- |

(9a)

Asistența macrofinanciară reprezintă totodată un instrument de politică externă al Uniunii și ar trebui să servească la îmbunătățirea vizibilității și a influenței Uniunii în afara granițelor sale. Ar trebui asigurată implicarea îndeaproape a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) pe parcursul întregului exercițiu de asistență macrofinanciară în scopul coordonării și al asigurării coerenței acțiunilor de politică externă ale Uniunii.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 10

| (10) | Asistența macrofinanciară ar trebui
  să susțină angajamentele
  țărilor beneficiare privind valorile comune împărtășite cu Uniunea, inclusiv democrația, statul de drept, buna guvernanță, respectul pentru drepturile omului, dezvoltarea durabilă și reducerea sărăciei, precum și alte principii privind schimburile comerciale libere, echitabile și bazate pe norme. |
| --- | --- |

(10)

Asistența macrofinanciară ar trebui
  să susțină angajamentele
  țărilor beneficiare privind valorile comune împărtășite cu Uniunea, inclusiv democrația, statul de drept, buna guvernanță, respectul pentru drepturile omului, dezvoltarea durabilă și reducerea sărăciei, precum și alte principii privind schimburile comerciale libere, echitabile și bazate pe norme.

| (10) | Asistența macrofinanciară ar trebui
  să includă măsuri pentru a îmbunătăți angajamentul
  țărilor beneficiare privind valorile comune împărtășite cu Uniunea, inclusiv democrația, statul de drept, buna guvernanță, respectul pentru drepturile omului,
  combaterea muncii forțate în rândul copiilor, sprijinul pentru
  dezvoltarea durabilă și reducerea sărăciei, precum și alte principii privind schimburile comerciale libere, echitabile și bazate pe norme.
  Îndeplinirea acestor obiective ar trebui să fie monitorizată în mod periodic de către Comisie. |
| --- | --- |

(10)

Asistența macrofinanciară ar trebui
  să includă măsuri pentru a îmbunătăți angajamentul
  țărilor beneficiare privind valorile comune împărtășite cu Uniunea, inclusiv democrația, statul de drept, buna guvernanță, respectul pentru drepturile omului,
  combaterea muncii forțate în rândul copiilor, sprijinul pentru
  dezvoltarea durabilă și reducerea sărăciei, precum și alte principii privind schimburile comerciale libere, echitabile și bazate pe norme.
  Îndeplinirea acestor obiective ar trebui să fie monitorizată în mod periodic de către Comisie.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 13

| (13) | Asistența macrofinanciară trebuie să fie complementară cu resursele furnizate de Fondul Monetar Internațional și alte instituții financiare multilaterale și ar trebui să existe o repartizare echitabilă a obligațiilor cu alți finanțatori. Asistența macrofinanciară trebuie să asigure
  valoarea adăugată a implicării Uniunii. |
| --- | --- |

(13)

Asistența macrofinanciară trebuie să fie complementară cu resursele furnizate de Fondul Monetar Internațional și alte instituții financiare multilaterale și ar trebui să existe o repartizare echitabilă a obligațiilor cu alți finanțatori. Asistența macrofinanciară trebuie să asigure
  valoarea adăugată a implicării Uniunii.

| (11a) | În general
  , asistența macrofinanciară ar trebui să fie complementară cu resursele furnizate de Fondul Monetar Internațional și alte instituții financiare
  europene sau
  multilaterale și ar trebui să existe o repartizare echitabilă a obligațiilor cu
  instituțiile respective și cu
  alți finanțatori. Asistența macrofinanciară ar trebui să fie acordată atunci când asigură
  valoarea adăugată a implicării Uniunii. |
| --- | --- |

(11a)

În general
  , asistența macrofinanciară ar trebui să fie complementară cu resursele furnizate de Fondul Monetar Internațional și alte instituții financiare
  europene sau
  multilaterale și ar trebui să existe o repartizare echitabilă a obligațiilor cu
  instituțiile respective și cu
  alți finanțatori. Asistența macrofinanciară ar trebui să fie acordată atunci când asigură
  valoarea adăugată a implicării Uniunii.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 13a (nou)

| (13a) | Pentru a se garanta faptul că asistența macrofinanciară poate face față cererilor cauzate de crizele economice urgente, Uniunea ar trebui să ia măsuri pentru a prevedea fonduri suficiente în bugetul destinat acesteia. De asemenea, este necesar să se asigure disponibilitatea asistenței macrofinanciare pentru toate țările eligibile, indiferent de dimensiunea economică a acestora, precum și punerea sa în aplicare în mod corespunzător, corelată cu celelalte instrumente de finanțare externă ale Uniunii. |
| --- | --- |

(13a)

Pentru a se garanta faptul că asistența macrofinanciară poate face față cererilor cauzate de crizele economice urgente, Uniunea ar trebui să ia măsuri pentru a prevedea fonduri suficiente în bugetul destinat acesteia. De asemenea, este necesar să se asigure disponibilitatea asistenței macrofinanciare pentru toate țările eligibile, indiferent de dimensiunea economică a acestora, precum și punerea sa în aplicare în mod corespunzător, corelată cu celelalte instrumente de finanțare externă ale Uniunii.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 14a (nou)

| (14a) | În vederea obținerii unui echilibru între nevoia de eficacitate și eficiență în ceea ce privește asistența Uniunii, pe de o parte, și sporirea coerenței, a transparenței și a controlului democratic, pe de altă parte, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește țările și teritoriile eligibile și acordarea de asistență anumitor țări și teritorii. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(14a)

În vederea obținerii unui echilibru între nevoia de eficacitate și eficiență în ceea ce privește asistența Uniunii, pe de o parte, și sporirea coerenței, a transparenței și a controlului democratic, pe de altă parte, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește țările și teritoriile eligibile și acordarea de asistență anumitor țări și teritorii. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 15

| (15) | Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament
  în ceea ce privește aprobarea și gestionarea operațiunilor de asistență macrofinanciară în țările beneficiare, trebuie conferite competențe de executare Comisiei. Aceste competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament
  în ceea ce privește aprobarea și gestionarea operațiunilor de asistență macrofinanciară în țările beneficiare, trebuie conferite competențe de executare Comisiei. Aceste competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie.

| (15) | Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului
  din 16 februarie 2011
  de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului
  din 16 februarie 2011
  de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 16

| (16) | Procedura de examinare trebuie utilizată pentru adoptarea deciziilor de punere în aplicare care stabilesc suma, forma, durata și condițiile generale ale operațiunilor individuale de asistență macrofinanciară, având în vedere faptul că aceste decizii au implicații bugetare semnificative. |
| --- | --- |

(16)

Procedura de examinare trebuie utilizată pentru adoptarea deciziilor de punere în aplicare care stabilesc suma, forma, durata și condițiile generale ale operațiunilor individuale de asistență macrofinanciară, având în vedere faptul că aceste decizii au implicații bugetare semnificative.

eliminat

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 17

| (17) | Pentru adoptarea memorandumului de înțelegere care stabilește măsurile de politică economică asociate cu asistența macrofinanciară acordată de Uniune trebuie utilizată procedura consultativă, având în vedere că memorandumul de înțelegere nu este un act de punere în aplicare cu caracter general și nici un act cu implicații bugetare sau alt tip de implicații asupra țărilor terțe, în afara celor deja prevăzute de decizia de acordare a asistenței. |
| --- | --- |

(17)

Pentru adoptarea memorandumului de înțelegere care stabilește măsurile de politică economică asociate cu asistența macrofinanciară acordată de Uniune trebuie utilizată procedura consultativă, având în vedere că memorandumul de înțelegere nu este un act de punere în aplicare cu caracter general și nici un act cu implicații bugetare sau alt tip de implicații asupra țărilor terțe, în afara celor deja prevăzute de decizia de acordare a asistenței.

eliminat

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1

(1)   Prezentul regulament stabilește dispozițiile generale privind acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe și teritoriilor eligibile,
  astfel cum se prevede
  la articolul 2.

(1)   Prezentul regulament stabilește dispozițiile generale privind acordarea
  de către Uniune
  de asistență macrofinanciară țărilor terțe și teritoriilor eligibile
  menționate
  la articolul 2
  (denumite în continuare „țări beneficiare”)
  .

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2

(2)   Asistența macrofinanciară este un instrument financiar excepțional, necondiționat și nedesemnat, de sprijinire a redresării balanței de plăți acordat țărilor
  terțe și teritoriilor eligibile
  . Ea urmărește restabilirea unei situații de finanțare externă durabile pentru țările care se confruntă cu dificultăți financiare externe
  și stă la baza punerii în aplicare a
  măsurilor
  solide de ajustare și reformă structurală menite să remedieze dificultățile privind balanța de plăți.

(2)   Asistența macrofinanciară este un instrument financiar excepțional, necondiționat și nedesemnat, de sprijinire a redresării balanței de plăți acordat țărilor
  beneficiare
  . Ea urmărește restabilirea unei situații de finanțare externă durabile pentru țările
  beneficiare
  care se confruntă cu dificultăți financiare externe,facilitează punerea în aplicare
  de către țările beneficiare respective
  a
  unor programe și acorduri bilaterale relevante încheiate cu Uniunea și vizează măsuri
  solide de ajustare și reformă structurală menite să remedieze dificultățile privind balanța de plăți.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3

(3)   Asistența macrofinanciară poate fi acordată cu condiția să existe un deficit de finanțare externă rezidual semnificativ, identificat în comun de instituțiile financiare multilaterale, care să depășească resursele furnizate de Fondul Monetar Internațional (FMI) și de alte instituții multilaterale, în ciuda punerii în aplicare a unor programe solide de stabilizare și reformă economică.

(3)   Asistența macrofinanciară poate fi acordată cu condiția să existe un deficit de finanțare externă rezidual semnificativ
  în țara beneficiară respectivă
  , identificat în comun cu instituțiile financiare
  europene sau
  multilaterale, care să depășească resursele furnizate de Fondul Monetar Internațional (FMI) și de alte instituții
  financiare europene sau
  multilaterale, în ciuda punerii în aplicare a unor programe solide de stabilizare și reformă economică
  de către țara beneficiară respectivă
  .

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 2 – titlu

Țări eligibile

Țări
  și teritorii
  eligibile

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 2 – partea introductivă

Țările terțe și teritoriile eligibile pentru asistență macrofinanciară sunt:

(1)
     Țările terțe și teritoriile eligibile pentru asistență macrofinanciară,
  sub rezerva îndeplinirii criteriilor de condiționalitate prevăzute la articolul 6, („țările beneficiare”)
  , sunt:

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – litera c

| (c) | alte țări terțe aflate într-o situație excepțională și corespunzător justificată. Aceste țări trebuie să fie apropiate din punct de vedere politic, economic și geografic de
  Uniunea Europeană
  . |
| --- | --- |

(c)

alte țări terțe aflate într-o situație excepțională și corespunzător justificată. Aceste țări trebuie să fie apropiate din punct de vedere politic, economic și geografic de
  Uniunea Europeană
  .

| (c) | alte țări terțe
  care au un rol determinant pentru stabilitatea regională și care prezintă o importanță strategică pentru Uniune
  , aflate într-o situație excepțională și corespunzător justificată. Aceste țări trebuie să fie apropiate din punct de vedere politic, economic și geografic de
  Uniune
  . |
| --- | --- |

(c)

alte țări terțe
  care au un rol determinant pentru stabilitatea regională și care prezintă o importanță strategică pentru Uniune
  , aflate într-o situație excepțională și corespunzător justificată. Aceste țări trebuie să fie apropiate din punct de vedere politic, economic și geografic de
  Uniune
  .

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 14a pentru a modifica anexa I punctele 1 și 2 în vederea actualizării acesteia, în urma deciziilor politice corespunzătoare privind statutul de țări candidate sau de țări potențial candidate sau privind domeniul de aplicare a politicii europene de vecinătate.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1b (nou)

(1b)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 14a pentru a completa, după caz, prezentul regulament cu țări eligibile care îndeplinesc criteriile stabilite la alineatul (1 ) litera (c) din prezentul articol.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1

(1)   Sumele de asistență macrofinanciară acordate
  sunt formă de granturi
  în temeiul prezentului regulament sunt compatibile cu creditele bugetare stabilite în cadrul financiar multianual.

(1)   Sumele de asistență macrofinanciară acordate în temeiul prezentului regulament
  sub forma unui grant
  sunt compatibile cu creditele bugetare stabilite în cadrul financiar multianual.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2

(2)   Sumele de asistență macrofinanciară acordate
  sunt formă de
  împrumut în temeiul prezentului regulament sunt provizionate în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind constituirea Fondului de garantare pentru acțiuni externe.

(2)   Sumele de asistență macrofinanciară acordate în temeiul prezentului regulament
  sub forma unui
  împrumut sunt provizionate în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind constituirea Fondului de garantare pentru acțiuni externe.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3

(3)   Creditele anuale sunt autorizate de autoritatea bugetară, în limitele cadrului financiar.
  Sumele de referință corespunzătoare perioadei 2011-2013 sunt prevăzute în anexa II.

(3)   Creditele anuale sunt autorizate de autoritatea bugetară în limitele cadrului financiar
  multianual
  .

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1

(1)   Valoarea asistenței se bazează pe necesitățile de finanțare externă reziduale ale țării beneficiare. Acestea sunt stabilite de către Comisie, în cooperare cu
  instituțiile
  financiare
  internaționale
  , pe baza unei evaluări cantitative cuprinzătoare și bine documentate. În special, Comisia
  va analiza
  ultimele previziuni referitoare la balanța de plăți a țării în cauză produse de FMI și
  va lua
  în considerare contribuțiile financiare preconizate din partea finanțatorilor multilaterali.

(1)   Valoarea
  propusă a
  asistenței se bazează pe necesitățile de finanțare externă reziduale ale țării beneficiare. Acestea sunt stabilite de către Comisie, în cooperare cu
  FMI și cu alte instituții
  financiare
  europene sau multilaterale
  , pe baza unei evaluări cantitative cuprinzătoare și bine documentate. În special, Comisia
  analizează
  ultimele previziuni referitoare la balanța de plăți a țării
  beneficiare
  în cauză produse de FMI și
  de alte instituții financiare europene sau multilaterale și ia
  în considerare contribuțiile financiare preconizate din partea finanțatorilor multilaterali,
  precum și aplicarea anterioară a altor instrumente de finanțare externă ale Uniunii în țara beneficiară în cauză
  .

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2

(2)   De asemenea, pentru stabilirea
  sumelor de asistență macrofinanciară
  se ia în considerare necesitatea repartizării echitabile a obligațiilor între finanțatori.

(2)   De asemenea, pentru stabilirea
  cuantumului asistenței macrofinanciare
  se ia în considerare necesitatea repartizării echitabile a obligațiilor între
  Uniune și ceilalți
  finanțatori.
  Contribuția Uniunii ar trebui să fie suficientă pentru a garanta valoarea adăugată din partea Uniunii și, în mod normal, nu ar trebui să fie mai mică de 20 %.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3

(3)   În cazul în care necesitățile financiare ale țării beneficiare se modifică în mod fundamental pe parcursul perioadei de plată a asistenței macrofinanciare, Comisia,
  acționând
  în conformitate cu
  articolul 14 alineatul (2), poate decide să reducă suma fondurilor puse la dispoziție în contextul asistenței,
  să suspende sau să anuleze
  asistența.

(3)   În cazul în care necesitățile financiare ale țării beneficiare scad în mod fundamental pe parcursul perioadei de plată a asistenței macrofinanciare, Comisia
  reevaluează situația economică și socială din țara beneficiară și
  ,
  pe baza acestei evaluări, este împuternicită să adopte acte delegate
  în conformitate cu
  articolul 14a în vederea modificării anexei IIa pentru a reduce cuantumul fondurilor puse la dispoziție în contextul asistenței,
  pentru a suspenda sau pentru a anula
  asistența.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1

(1)   O condiție prealabilă pentru acordarea de asistență macrofinanciară este ca țara destinatară să respecte mecanismele democratice reale, inclusiv sistemele parlamentare pluripartidice, statul de drept și drepturile omului.

(1)   O condiție prealabilă pentru acordarea de asistență macrofinanciară este ca țara destinatară să respecte mecanismele democratice reale, inclusiv sistemele parlamentare pluripartidice, statul de drept și drepturile omului.
  SEAE, în cooperare cu Comisia, este însărcinat cu realizarea acestei evaluări, iar în acest scop SEAE ia în considerare rezoluțiile și rapoartele adoptate de Parlamentul European cu privire la țările beneficiare. Evaluarea poate identifica recomandări de politică în ceea ce privește consolidarea instituțiilor democratice, drepturile omului, transparența și combaterea corupției. Raportul se anexează la fiecare act delegat individual menționat la articolul 7 alineatul (3). În vederea protejării intereselor și a valorilor democratice ale Uniunii și pentru a consolida respectarea drepturilor fundamentale de către țările beneficiare, memorandumul de înțelegere include recomandări specifice țării în cauză, compatibile cu politicile externe ale Uniunii care vizează consolidarea statului de drept, a drepturilor omului și a drepturilor lucrătorilor, a transparenței și a combaterii corupției.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2

(2)   Asistența macrofinanciară este condiționată de existența unui program FMI care implică utilizarea resurselor FMI.

(2)   Asistența macrofinanciară este condiționată de existența unui program FMI care implică utilizarea resurselor FMI
  sau a unui program al altei instituții financiare europene sau multilaterale
  .

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3

(3)   Plata asistenței este condiționată de rezultatele satisfăcătoare ale unui program FMI. Ea este condiționată, de asemenea, de punerea în aplicare, într-un interval specific, a unei serii de măsuri de politică economică definite în mod clar și care se axează pe reformele structurale care urmează să fie convenite între Comisie și țara beneficiară și care vor fi stabilite printr-un memorandum de înțelegere.

(3)   Plata asistenței este condiționată de rezultatele satisfăcătoare ale unui program FMI
  sau ale unui program al altei instituții financiare europene sau multilaterale și de respectarea principiilor politice și bazate pe valori
  . Ea este condiționată, de asemenea, de punerea în aplicare, într-un interval specific, a unei serii de măsuri de politică economică definite în mod clar și care se axează pe reformele structurale care urmează să fie convenite între Comisie și țara beneficiară și care vor fi stabilite printr-un memorandum de înțelegere.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2

(2)   Dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 1, articolul 2, articolul 4 și articolul 6, Comisia
  acordă
  asistența
  macrofinanciară
  , în
  conformitate cu articolul 14 alineatul (2)
  .

(2)   
  În momentul primirii solicitării, Comisia efectuează o evaluare prin care verifică
  dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 1, articolul 2, articolul 4 și articolul 6
  pentru a acorda asistența macrofinanciară. Dacă sunt îndeplinite condițiile
  , Comisia
  stabilește în decizia sa suma și forma sub care va fi acordată
  asistența, în
  condițiile menționate la articolul 5, respectiv la articolul 3
  .

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3 și alineatul 3a (nou)

(3)   
  Decizia de acordare a
  unui
  împrumut specifică suma în cauză, scadența medie maximă și numărul maxim de tranșe al asistenței macrofinanciare
  .
  Decizia de acordare a unui grant specifică, suma
  în
  cauză și numărul maxim de tranșe. În ambele cazuri, trebuie definită perioada de disponibilitate a asistenței macrofinanciare. De regulă, aceasta nu trebuie să depășească trei ani.

(3)   
  În sensul alineatului (2), Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 14a pentru a stabili și a modifica anexa IIa în vederea acordării de asistență macrofinanciară unei anumite țări sau
  unui
  anumit teritoriu
  . În
  cuprinsul actului delegat, Comisia menționează, printre altele, următoarele:

| (a) | în toate cazurile, beneficiarul asistenței, valoarea maximă totală a asistenței, forma sub care este acordată asistența și perioada de disponibilitate a acesteia; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | în cazul deciziei de acordare a unui împrumut, suma în cauză, scadența medie maximă și numărul maxim de tranșe al asistenței macrofinanciare; |
| --- | --- |

(b)

| (c) | în cazul deciziei de acordare a unui grant, suma în cauză și numărul maxim de tranșe; decizia de acordare a unui grant este însoțită de o justificare a grantului (sau a elementului de grant) prevăzut de asistență. |
| --- | --- |

(c)

(3a)
     
  De regulă, perioada de disponibilitate a asistenței macrofinanciare nu trebuie să depășească trei ani.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 4

(4)   În urma
  aprobării deciziei
  de acordare a asistenței macrofinanciare, Comisia
  convine
  împreună cu țara beneficiară, în
  conformitate cu articolul 14 alineatul (3), măsurile
  de politică prevăzute la articolul 6 alineatele (3), (4), (5) și (6).

(4)   În urma
  adoptării actului delegat
  de acordare a asistenței macrofinanciare, Comisia,
  în strânsă cooperare cu SEAE, este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 14a pentru a conveni
  împreună cu țara beneficiară, în
  cadrul memorandumului
  de
  înțelegere, asupra măsurilor de
  politică prevăzute la articolul 6 alineatele
  (1)
  , (3) (4), (5) și (6).

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 5

(5)   În urma
  aprobării deciziei
  de acordare a asistenței macrofinanciare, Comisia convine împreună cu țara beneficiară termenii financiari detaliați ai asistenței. Aceștia sunt prevăzuți într-un acord de împrumut sau de grant.

(5)   În urma
  adoptării actului delegat
  de acordare a asistenței macrofinanciare, Comisia convine împreună cu țara beneficiară termenii financiari detaliați ai asistenței. Aceștia sunt prevăzuți într-un acord de împrumut sau de grant.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 6

(6)   Comisia informează Parlamentul European și Consiliul în legătură cu evoluția asistenței per țară și pune la dispoziția acestora documentele relevante.

(6)   Comisia informează Parlamentul European și Consiliul în legătură cu evoluția asistenței per țară și pune la dispoziția acestora
  în timp util
  documentele relevante.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

(2)   Asistența este plătită în tranșe succesive, cu condiția îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 6
  alineatul (2) și articolul 6 alineatul (3)
  .

(2)   Asistența este plătită în tranșe succesive, cu condiția îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 6
  alineatele (1), (2) și (3)
  .

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3

(3)   Comisia verifică, la intervale regulate, dacă condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (2) și articolul 6 alineatul (3) sunt îndeplinite în continuare.

(3)   Comisia verifică, la intervale regulate, dacă condițiile prevăzute la articolul 6 alineatele (2) și (3) sunt îndeplinite în continuare.
  SEAE verifică periodic și fără întârziere în cazul unor evenimente neprevăzute dacă condițiile menționate la articolul 6 alineatul (1) sunt îndeplinite în continuare și informează Comisia în consecință.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4

(4)   În cazul în care condițiile prevăzute la articolul 6
  alineatul (2) și articolul 6 alineatul (3)
  nu sunt îndeplinite, Comisia poate să suspende, să reducă sau să anuleze temporar plata asistenței.

(4)   În cazul în care condițiile prevăzute la articolul 6
  alineatele (1), (2) și (3)
  nu sunt îndeplinite, Comisia,
  în strânsă cooperare cu SEAE
  , poate să suspende, să reducă sau să anuleze temporar plata asistenței.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  În astfel de situații și în cazul în care suspendarea asistenței este ridicată după consultarea cu SEAE, Comisia informează Parlamentul European și Consiliul cu privire la motivele sale.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1

(1)   Țările beneficiare verifică în mod periodic dacă finanțarea acordată din bugetul Uniunii a fost utilizată în mod corespunzător, adoptă măsurile corespunzătoare de prevenire a neregulilor și a fraudei și, după caz, întreprind acțiuni juridice pentru recuperarea fondurilor furnizate în temeiul prezentului regulament care au fost deturnate.

(1)   
  Acordurile care rezultă din prezentul regulament conțin dispoziții care asigură faptul că
  țările beneficiare verifică în mod periodic dacă finanțarea acordată din bugetul Uniunii a fost utilizată în mod corespunzător, adoptă măsurile corespunzătoare de prevenire a neregulilor și a fraudei și, după caz, întreprind acțiuni juridice pentru recuperarea fondurilor furnizate în temeiul prezentului regulament care au fost deturnate.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Memorandumul de înțelegere menționat la articolul 6 alineatul (3) și celelalte acorduri care rezultă din prezentul regulament garantează drepturile care revin Comisiei și Curții de Conturi în temeiul alineatelor (2) și (3) ale prezentului articol pe parcursul și după încheierea perioadei de disponibilitate a asistenței macrofinanciare.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1

(1)   Comisia evaluează în mod periodic rezultatele și eficacitatea asistenței macrofinanciare pentru a decide dacă obiectivele au fost îndeplinite și pentru a formula recomandări în vederea îmbunătățirii operațiunilor viitoare.

(1)   Comisia evaluează în mod periodic rezultatele și eficacitatea asistenței macrofinanciare
  în ceea ce privește fiecare țară beneficiară sau teritoriu beneficiar în parte
  , pentru a decide dacă obiectivele au fost îndeplinite și pentru a formula recomandări în vederea îmbunătățirii operațiunilor viitoare.
  Atunci când evaluează funcționarea condiționalității politice în temeiul articolului 6 alineatul (1), Comisia se consultă cu SEAE.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2

(2)   Comisia trimite rapoartele de evaluare ex-post Parlamentului European
  și
  Consiliului, evaluând măsura în care operațiunile
  AMF
  încheiate recent au contribuit la obiectivele asistenței.

(2)   Comisia trimite rapoartele de evaluare ex-post Parlamentului European, Consiliului
  și Curții de Conturi
  , evaluând măsura în care operațiunile
  de asistență macrofinanciară privind o anume țară beneficiară sau un anume teritoriu beneficiar
  încheiate recent au contribuit la obiectivele asistenței.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Curtea de Conturi auditează gestionarea financiară a asistenței.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 3

(3)
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

eliminat

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 14a (nou)

Articolul 14a

Exercitarea delegării de competențe

(1)
     
  Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 2 alineatele (1a) și (1b), la articolul 5 alineatul (3) și la articolul (7) alineatele (3) și (4) se conferă Comisiei pentru perioada de aplicare a prezentului regulament.

(2)
     
  Delegarea de competențe poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(3)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(4)
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2 alineatele (1a) și (1b), al articolului 5 alineatul (3) și al articolului 7 alineatele (3) și (4) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 14b (nou)

Articolul 14b

Revizuirea

(1)
     
  Până cel târziu la ... (5) și, ulterior, la intervale de patru ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament.

(2)
     
  Raportul menționat la alineatul (1) include o prezentare detaliată a asistenței macrofinanciare acordate în temeiul prezentului regulament și este însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă privind revizuirea prezentului regulament.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 15

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  și expiră la 31 decembrie 2013
  .

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Anexa II

Anexă eliminată

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Anexa IIa (nouă)

Amendamentul Parlamentului

ANEXA IIa

ASISTENȚĂ MACROFINANCIARĂ PENTRU ANUMITE ȚĂRI ȘI TERITORII

| Beneficiarul asistenței | Valoarea maximă totală a asistenței | Forma asistenței | Perioada de disponibilitate a asistenței: |
| --- | --- | --- | --- |
| Împrumut | Grant |
| Suma | Scadența medie maximă | Numărul maxim de tranșe | Suma | Numărul maxim de tranșe |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |

Beneficiarul asistenței

Valoarea maximă totală a asistenței

Forma asistenței

Perioada de disponibilitate a asistenței:

Împrumut

Grant

Suma

Scadența medie maximă

Numărul maxim de tranșe

Suma

Numărul maxim de tranșe

...

...

...

...

...

...

...

...

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0157/2012).

(2)  
  Regulamentul nr. ... al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA II) (JO ...)

(3)  
  Regulamentul nr. ... al Parlamentului European și al Consiliului din ... de instituire a Instrumentului european de vecinătate (JO ...)

(4)  
  Regulamentul nr. ... al Parlamentului European și al Consiliului din ... de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (JO ...)

(5)  
  Patru ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

---