# Úřední věstník C 251/2013

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2013.251.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 251 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5631. srpna 2013 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2013.251.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 251

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5631. srpna 2013

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2013/C 251/01 | Směnné kurzy vůči euru | 1 |
| 2013/C 251/02 | Stanovisko poradního výboru pro restriktivní dohody a dominantní postavení přijaté na jeho zasedání dne 22. března 2013 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci AT.39727 – ČEZ – Zpravodaj: Kypr | 2 |
| 2013/C 251/03 | Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení (AT.39727 – CEZ) | 3 |
| 2013/C 251/04 | Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise ze dne 10. dubna 2013 týkajícím se řízení podle článku 102 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 54 Dohody o EHP (Věc AT.39727 – ČEZ) (oznámeno pod číslem C(2013) 1997 final) | 4 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2013/C 251/01

Směnné kurzy vůči euru

1

2013/C 251/02

Stanovisko poradního výboru pro restriktivní dohody a dominantní postavení přijaté na jeho zasedání dne 22. března 2013 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci AT.39727 – ČEZ – Zpravodaj: Kypr

2

2013/C 251/03

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení (AT.39727 – CEZ)

3

2013/C 251/04

Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise ze dne 10. dubna 2013 týkajícím se řízení podle článku 102 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 54 Dohody o EHP (Věc AT.39727 – ČEZ) (oznámeno pod číslem C(2013) 1997 final)

(oznámeno pod číslem C(2013) 1997 final)

4

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2013/C 251/05 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 6 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2013/C 251/06 | Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 8 |
| 2013/C 251/07 | Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 13 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2013/C 251/05

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

6

JINÉ AKTY

Evropská komise

2013/C 251/06

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

8

2013/C 251/07

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 31.8.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 251/1

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

30. srpna 2013

2013/C 251/01

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3235 |
| JPY | japonský jen | 130,01 |
| DKK | dánská koruna | 7,4594 |
| GBP | britská libra | 0,85395 |
| SEK | švédská koruna | 8,7503 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2310 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,0905 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,735 |
| HUF | maďarský forint | 300,78 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7028 |
| PLN | polský zlotý | 4,2633 |
| RON | rumunský lei | 4,4320 |
| TRY | turecká lira | 2,6868 |
| AUD | australský dolar | 1,4820 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3936 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,2627 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7041 |
| SGD | singapurský dolar | 1,6867 |
| KRW | jihokorejský won | 1 468,90 |
| ZAR | jihoafrický rand | 13,6670 |
| CNY | čínský juan | 8,0979 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5683 |
| IDR | indonéská rupie | 14 918,52 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,3554 |
| PHP | filipínské peso | 58,996 |
| RUB | ruský rubl | 44,0050 |
| THB | thajský baht | 42,557 |
| BRL | brazilský real | 3,1122 |
| MXN | mexické peso | 17,6158 |
| INR | indická rupie | 87,8470 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3235

JPY

japonský jen

130,01

DKK

dánská koruna

7,4594

GBP

britská libra

0,85395

SEK

švédská koruna

8,7503

CHF

švýcarský frank

1,2310

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,0905

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,735

HUF

maďarský forint

300,78

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7028

PLN

polský zlotý

4,2633

RON

rumunský lei

4,4320

TRY

turecká lira

2,6868

AUD

australský dolar

1,4820

CAD

kanadský dolar

1,3936

HKD

hongkongský dolar

10,2627

NZD

novozélandský dolar

1,7041

SGD

singapurský dolar

1,6867

KRW

jihokorejský won

1 468,90

ZAR

jihoafrický rand

13,6670

CNY

čínský juan

8,0979

HRK

chorvatská kuna

7,5683

IDR

indonéská rupie

14 918,52

MYR

malajsijský ringgit

4,3554

PHP

filipínské peso

58,996

RUB

ruský rubl

44,0050

THB

thajský baht

42,557

BRL

brazilský real

3,1122

MXN

mexické peso

17,6158

INR

indická rupie

87,8470

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 31.8.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 251/2

---

Stanovisko poradního výboru pro restriktivní dohody a dominantní postavení přijaté na jeho zasedání dne 22. března 2013 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci AT.39727 – ČEZ

Zpravodaj: Kypr

2013/C 251/02

| 1. | Poradní výbor sdílí obavy Komise, které vyjádřila v červnu 2012 ve svém předběžném posouzení podle článku 102 Smlouvy a článku 54 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

1.

Poradní výbor sdílí obavy Komise, které vyjádřila v červnu 2012 ve svém předběžném posouzení podle článku 102 Smlouvy a článku 54 Dohody o EHP.

| 2. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že řízení lze uzavřít formou rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

2.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že řízení lze uzavřít formou rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003.

| 3. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že s ohledem na závazky nabídnuté společností ČEZ pominuly důvody pro zásah Komise, aniž by byl dotčen čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

3.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že s ohledem na závazky nabídnuté společností ČEZ pominuly důvody pro zásah Komise, aniž by byl dotčen čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003.

| 4. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že závazky nabídnuté společností ČEZ jsou vhodné, nezbytné a přiměřené a měly by být pro společnost ČEZ právně závazné. |
| --- | --- |

4.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že závazky nabídnuté společností ČEZ jsou vhodné, nezbytné a přiměřené a měly by být pro společnost ČEZ právně závazné.

| 5. | Poradní výbor doporučuje zveřejnit své stanovisko v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

5.

Poradní výbor doporučuje zveřejnit své stanovisko v Úředním věstníku Evropské unie.

---

| 31.8.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 251/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 251/3

---

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení (1)

(AT.39727 – CEZ)

2013/C 251/03

| (1) | Dne 11. července 2011 zahájila Komise řízení proti podniku ČEZ a.s. (dále jen „ČEZ“) z důvodu údajného zneužití dominantního postavení na trhu výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie v České republice. |
| --- | --- |

(1)

Dne 11. července 2011 zahájila Komise řízení proti podniku ČEZ a.s. (dále jen „ČEZ“) z důvodu údajného zneužití dominantního postavení na trhu výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie v České republice.

| (2) | Komise dne 26. června 2012 přijala předběžné posouzení podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003 (2) a podniku ČEZ je oznámila dne 28. června 2012. Předběžné posouzení dospělo k závěru, že podnik ČEZ jako dominantní podnik na trhu výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie v České republice mohl využívat strategii k zabránění vstupu nových subjektů na tento trh tím, že si preventivně zarezervoval kapacitu v elektroenergetické přenosové soustavě. Toto chování vyvolává pochybnosti o jeho slučitelnosti s článkem 102 Smlouvy o fungování Evropské unie a s článkem 54 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(2)

Komise dne 26. června 2012 přijala předběžné posouzení podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003 (2) a podniku ČEZ je oznámila dne 28. června 2012. Předběžné posouzení dospělo k závěru, že podnik ČEZ jako dominantní podnik na trhu výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie v České republice mohl využívat strategii k zabránění vstupu nových subjektů na tento trh tím, že si preventivně zarezervoval kapacitu v elektroenergetické přenosové soustavě. Toto chování vyvolává pochybnosti o jeho slučitelnosti s článkem 102 Smlouvy o fungování Evropské unie a s článkem 54 Dohody o EHP.

| (3) | Podnik ČEZ předložil dne 3. července 2012 první návrh závazků s cílem rozptýlit obavy, které Komise vyjádřila ve svém předběžném posouzení. Dne 10. července 2012 zveřejnila Komise oznámení v Úředním věstníku Evropské unie v souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003, ve kterém danou věc a nabídnuté závazky shrnula, přičemž vyzvala třetí strany, aby předložily k návrhu podniku ČEZ své připomínky (3). V reakci na toto oznámení obdržela Komise 7 připomínek od zúčastněných třetích stran. Dne 9. října 2012 předložil podnik ČEZ pozměněný návrh závazků. |
| --- | --- |

(3)

Podnik ČEZ předložil dne 3. července 2012 první návrh závazků s cílem rozptýlit obavy, které Komise vyjádřila ve svém předběžném posouzení. Dne 10. července 2012 zveřejnila Komise oznámení v Úředním věstníku Evropské unie v souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003, ve kterém danou věc a nabídnuté závazky shrnula, přičemž vyzvala třetí strany, aby předložily k návrhu podniku ČEZ své připomínky (3). V reakci na toto oznámení obdržela Komise 7 připomínek od zúčastněných třetích stran. Dne 9. října 2012 předložil podnik ČEZ pozměněný návrh závazků.

| (4) | Dopisem ze dne 30. října 2012 informovala Komise stěžovatele, že v této věci nemá v úmyslu dále zkoumat tvrzení, že ČEZ porušuje právo EU v oblasti hospodářské soutěže, a poskytla mu lhůtu čtyř týdnů na předložení písemných připomínek. Dne 31. října 2012 požádal stěžovatel o přístup k některým dokumentům, na nichž Komise založila své předběžné posouzení, a dne 26. listopadu 2012 předložil písemné připomínky. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 30. října 2012 informovala Komise stěžovatele, že v této věci nemá v úmyslu dále zkoumat tvrzení, že ČEZ porušuje právo EU v oblasti hospodářské soutěže, a poskytla mu lhůtu čtyř týdnů na předložení písemných připomínek. Dne 31. října 2012 požádal stěžovatel o přístup k některým dokumentům, na nichž Komise založila své předběžné posouzení, a dne 26. listopadu 2012 předložil písemné připomínky.

| (5) | S ohledem na dodatečné informace, které byly sděleny Komisi, včetně písemných připomínek stěžovatele, vznikly pochybnosti o tom, zda je vhodné řešit podezření z ohrožení hospodářské soutěže prodejem jednoho z aktiv a podnik ČEZ dne 6. března 2013 podal pozměněný návrh závazků. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na dodatečné informace, které byly sděleny Komisi, včetně písemných připomínek stěžovatele, vznikly pochybnosti o tom, zda je vhodné řešit podezření z ohrožení hospodářské soutěže prodejem jednoho z aktiv a podnik ČEZ dne 6. března 2013 podal pozměněný návrh závazků.

| (6) | Ve svém rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003 Komise učinila závazky nabídnuté společností ČEZ závaznými a dospěla k závěru, že na základě těchto nabídnutých závazků pominuly důvody pro zásah z její strany. |
| --- | --- |

(6)

Ve svém rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003 Komise učinila závazky nabídnuté společností ČEZ závaznými a dospěla k závěru, že na základě těchto nabídnutých závazků pominuly důvody pro zásah z její strany.

| (7) | Dosud jsem od žádné strany řízení v této věci neobdržel žádnou žádost ani stížnost (4). S ohledem na výše uvedené se domnívám, že v tomto případě byl zajištěn účinný výkon procesních práv všech stran této věci. |
| --- | --- |

(7)

Dosud jsem od žádné strany řízení v této věci neobdržel žádnou žádost ani stížnost (4). S ohledem na výše uvedené se domnívám, že v tomto případě byl zajištěn účinný výkon procesních práv všech stran této věci.

V Bruselu dne 25. března 2013.

Michael ALBERS

---

(1)  Podle článků 16 a 17 rozhodnutí předsedy Evropské komise 2011/695/EU ze dne 13. října 2011 o mandátu úředníka pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže (Úř. věst. L 275, 20.10.2011, s. 29) („rozhodnutí 2011/695/EU“).

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1).

2

(3)  Sdělení Komise zveřejněné v souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ve věci 39727 – ČEZ (Úř. věst. C 202, 10.7.2012, s. 1).

3

(4)  V souladu s čl. 15 odst. 1 rozhodnutí 2011/695/EU se mohou strany řízení, jež nabídnou závazky podle článku 9 nařízení (ES) č. 1/2003, obrátit v zájmu zajištění účinného výkonu svých procesních práv na úředníka pro slyšení v kterékoli fázi řízení.

4

---

| 31.8.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 251/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 251/4

---

Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise

ze dne 10. dubna 2013

týkajícím se řízení podle článku 102 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 54 Dohody o EHP

(Věc AT.39727 – ČEZ)

(oznámeno pod číslem C(2013) 1997 final)

(Pouze anglické znění je závazné)

2013/C 251/04

Komise dne 10. dubna 2013 přijala rozhodnutí týkající se řízení podle článku 102 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 54 Dohody o EHP. V souladu s článkem 30 nařízení Rady (ES) č. 1/2003
   (1)
  Komise zveřejňuje jména stran a hlavní obsah rozhodnutí včetně všech uložených sankcí, přičemž přihlíží k oprávněnému zájmu podniků na ochraně jejich obchodního tajemství.

1.   ÚVOD

| (1) | Věc se týká společnosti ČEZ, a.s. (dále jen „ČEZ“). Přijetím rozhodnutí se pro ČEZ stávají právně závaznými závazky, které společnost navrhla na základě předběžných zjištění Komise týkajících se skutečnosti, že společnost ČEZ mohla zneužít svého dominantního postavení na českém trhu výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie. Komise měla obavy, že společnost ČEZ mohla zabránit novým subjektům ve vstupu na trh tím, že si preventivně zarezervovala kapacitu v elektrické přenosové soustavě České republiky. |
| --- | --- |

(1)

Věc se týká společnosti ČEZ, a.s. (dále jen „ČEZ“). Přijetím rozhodnutí se pro ČEZ stávají právně závaznými závazky, které společnost navrhla na základě předběžných zjištění Komise týkajících se skutečnosti, že společnost ČEZ mohla zneužít svého dominantního postavení na českém trhu výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie. Komise měla obavy, že společnost ČEZ mohla zabránit novým subjektům ve vstupu na trh tím, že si preventivně zarezervovala kapacitu v elektrické přenosové soustavě České republiky.

2.   POSTUP

| (2) | Dne 11. července 2011 Komise zahájila řízení s cílem přijmout rozhodnutí podle kapitoly III nařízení (ES) č. 1/2003 a dne 26. června 2012 přijala předběžné posouzení podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003, v němž vyjádřila své předběžné obavy o ohrožení hospodářské soutěže. Tyto obavy se týkaly skutečnosti, že si společnost ČEZ preventivně zarezervovala kapacitu v elektrické přenosové soustavě České republiky, čímž mohla konkurentům zabránit ve vstupu na trh výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie. |
| --- | --- |

(2)

Dne 11. července 2011 Komise zahájila řízení s cílem přijmout rozhodnutí podle kapitoly III nařízení (ES) č. 1/2003 a dne 26. června 2012 přijala předběžné posouzení podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003, v němž vyjádřila své předběžné obavy o ohrožení hospodářské soutěže. Tyto obavy se týkaly skutečnosti, že si společnost ČEZ preventivně zarezervovala kapacitu v elektrické přenosové soustavě České republiky, čímž mohla konkurentům zabránit ve vstupu na trh výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie.

| (3) | Toto předběžné posouzení bylo společnosti ČEZ oznámeno dne 28. června 2012. |
| --- | --- |

(3)

Toto předběžné posouzení bylo společnosti ČEZ oznámeno dne 28. června 2012.

| (4) | Dne 3. července 2012 předložila společnost ČEZ v odpovědi na předběžné posouzení Komise své závazky. |
| --- | --- |

(4)

Dne 3. července 2012 předložila společnost ČEZ v odpovědi na předběžné posouzení Komise své závazky.

| (5) | Dne 10. července 2012 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení podle čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003 (2), v němž bylo uvedeno shrnutí věci a závazků a v němž byly zúčastněné třetí strany vyzvány, aby do jednoho měsíce od zveřejnění předložily své připomínky k uvedeným závazkům. |
| --- | --- |

(5)

Dne 10. července 2012 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení podle čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003 (2), v němž bylo uvedeno shrnutí věci a závazků a v němž byly zúčastněné třetí strany vyzvány, aby do jednoho měsíce od zveřejnění předložily své připomínky k uvedeným závazkům.

| (6) | Dne 6. března 2013 předložila společnost ČEZ pozměněný návrh závazků. |
| --- | --- |

(6)

Dne 6. března 2013 předložila společnost ČEZ pozměněný návrh závazků.

3.   OBAVY VYJÁDŘENÉ V PŘEDBĚŽNÉM POSOUZENÍ

| (7) | Podle předběžného posouzení se za relevantní výrobkový trh považuje trh výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie a za relevantní zeměpisný trh se považuje trh v České republice. Komise dále zaujala předběžné stanovisko, podle něhož společnost ČEZ měla během předmětného období dominantní postavení na trhu výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie v České republice. |
| --- | --- |

(7)

Podle předběžného posouzení se za relevantní výrobkový trh považuje trh výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie a za relevantní zeměpisný trh se považuje trh v České republice. Komise dále zaujala předběžné stanovisko, podle něhož společnost ČEZ měla během předmětného období dominantní postavení na trhu výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie v České republice.

| (8) | Ve svém předběžném posouzení vyjádřila Komise obavu, že společnost ČEZ mohla svého dominantního postavení na trhu výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie v České republice zneužít. Konkrétně mohla společnost ČEZ sledovat strategii zabránění vstupu konkurentů na trh. V rámci této strategie si společnost ČEZ mohla v lednu 2007 preventivně zarezervovat kapacitu v elektrické přenosové soustavě České republiky. |
| --- | --- |

(8)

Ve svém předběžném posouzení vyjádřila Komise obavu, že společnost ČEZ mohla svého dominantního postavení na trhu výroby a velkoobchodní dodávky elektrické energie v České republice zneužít. Konkrétně mohla společnost ČEZ sledovat strategii zabránění vstupu konkurentů na trh. V rámci této strategie si společnost ČEZ mohla v lednu 2007 preventivně zarezervovat kapacitu v elektrické přenosové soustavě České republiky.

| (9) | Zmíněná rezervace provedená společností ČEZ se týkala dvou různých projektů: výroby elektřiny spalováním hnědého uhlí a spalováním zemního plynu. Podle předběžného závěru Komise však tato rezervace neodpovídala skutečným projektům výroby elektrické energie. |
| --- | --- |

(9)

Zmíněná rezervace provedená společností ČEZ se týkala dvou různých projektů: výroby elektřiny spalováním hnědého uhlí a spalováním zemního plynu. Podle předběžného závěru Komise však tato rezervace neodpovídala skutečným projektům výroby elektrické energie.

| (10) | V důsledku možné preventivní rezervace kapacity společností ČEZ byla vyčerpána dostupná kapacita v přenosové soustavě, kterou mohly využít konkurenční společnosti. Tím mohla společnost ČEZ zabránit konkurentům v přístupu k přenosové soustavě, který je pro každého velkého výrobce elektrické energie nezbytný. |
| --- | --- |

(10)

V důsledku možné preventivní rezervace kapacity společností ČEZ byla vyčerpána dostupná kapacita v přenosové soustavě, kterou mohly využít konkurenční společnosti. Tím mohla společnost ČEZ zabránit konkurentům v přístupu k přenosové soustavě, který je pro každého velkého výrobce elektrické energie nezbytný.

4.   ZÁVAZKY A TRŽNÍ TEST

| (11) | Společnost ČEZ s předběžným posouzením Komise nesouhlasila. Přesto navrhla závazky, jejichž klíčovými prvky jsou:






  — | společnost ČEZ odprodá jedno z následujících výrobních zařízení vhodnému zájemci, který bude schválen Komisí a který nevyvolává zjevné obavy o narušení hospodářské soutěže:






  — | hnědouhelná elektrárna Počerady (o výkonu 1 000 MW), |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Společnost ČEZ s předběžným posouzením Komise nesouhlasila. Přesto navrhla závazky, jejichž klíčovými prvky jsou:

—

společnost ČEZ odprodá jedno z následujících výrobních zařízení vhodnému zájemci, který bude schválen Komisí a který nevyvolává zjevné obavy o narušení hospodářské soutěže:

—

hnědouhelná elektrárna Počerady (o výkonu 1 000 MW),

| — | hnědouhelná elektrárna Chvaletice (o výkonu 800 MW), |
| --- | --- |

—

hnědouhelná elektrárna Chvaletice (o výkonu 800 MW),

| — | uhelná elektrárna Dětmarovice (o výkonu 800 MW), |
| --- | --- |

—

uhelná elektrárna Dětmarovice (o výkonu 800 MW),

| — | hnědouhelná elektrárna Mělník III (o výkonu 500 MW) a hnědouhelné elektrárny Tisová (Tisová I o výkonu 184 MW a Tisová II o výkonu 112 MW), obě elektrárny (Mělník III a Tisová) mohou být prodány zvlášť. |
| --- | --- |

—

hnědouhelná elektrárna Mělník III (o výkonu 500 MW) a hnědouhelné elektrárny Tisová (Tisová I o výkonu 184 MW a Tisová II o výkonu 112 MW), obě elektrárny (Mělník III a Tisová) mohou být prodány zvlášť.

| — | Společnost ČEZ nesmí po dobu deseti let získat přímý ani nepřímý vliv nad prodaným výrobním zařízením. |
| --- | --- |

—

Společnost ČEZ nesmí po dobu deseti let získat přímý ani nepřímý vliv nad prodaným výrobním zařízením.

| (12) | Připomínky přijaté v souvislosti s oznámením o tržním testu podle čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003 daly podnět k pochybnostem, zda je elektrárna Dětmarovice vhodná k tomu, aby odstranila zjištěné obavy o narušení hospodářské soutěže. Aby zohlednila výsledky tržního testu, odstranila společnost ČEZ elektrárnu Dětmarovice ze seznamu navržených závazků. V přijatých připomínkách byly navíc zjištěny některé technické a/nebo právní otázky, jež by mohly mít vliv na provoz jednotlivých elektráren. Závazky byly odpovídajícím způsobem upraveny, aby se tyto připomínky zohlednily. |
| --- | --- |

(12)

Připomínky přijaté v souvislosti s oznámením o tržním testu podle čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003 daly podnět k pochybnostem, zda je elektrárna Dětmarovice vhodná k tomu, aby odstranila zjištěné obavy o narušení hospodářské soutěže. Aby zohlednila výsledky tržního testu, odstranila společnost ČEZ elektrárnu Dětmarovice ze seznamu navržených závazků. V přijatých připomínkách byly navíc zjištěny některé technické a/nebo právní otázky, jež by mohly mít vliv na provoz jednotlivých elektráren. Závazky byly odpovídajícím způsobem upraveny, aby se tyto připomínky zohlednily.

| (13) | Společnost ČEZ dne 6. března 2013 předložila pozměněné znění závazků. |
| --- | --- |

(13)

Společnost ČEZ dne 6. března 2013 předložila pozměněné znění závazků.

5.   PŘIMĚŘENOST KONEČNÝCH ZÁVAZKŮ

| (14) | Závazky jsou ve své konečné podobě dostatečné na to, aby odstranily obavy vyjádřené Komisí v předběžných posouzeních, aniž by byly nepřiměřené. |
| --- | --- |

(14)

Závazky jsou ve své konečné podobě dostatečné na to, aby odstranily obavy vyjádřené Komisí v předběžných posouzeních, aniž by byly nepřiměřené.

| (15) | Vzhledem k tomu, že chování, jež dalo Komisi podnět k pochybnostem, spočívalo v preventivní rezervaci kapacity v přenosové soustavě, která zabránila vstupu konkurentů na český trh s elektrickou energií nebo tento vstup přinejmenším oddálila, je prodej části výrobní kapacity společnosti ČEZ konkurenčnímu subjektu jednoznačným řešením uvedených obav o narušení hospodářské soutěže. Prodej výrobní kapacity je v tomto případě nezbytný, neboť důsledky chování společnosti ČEZ nelze účinně odstranit s pomocí žádného jiného nápravného opatření. |
| --- | --- |

(15)

Vzhledem k tomu, že chování, jež dalo Komisi podnět k pochybnostem, spočívalo v preventivní rezervaci kapacity v přenosové soustavě, která zabránila vstupu konkurentů na český trh s elektrickou energií nebo tento vstup přinejmenším oddálila, je prodej části výrobní kapacity společnosti ČEZ konkurenčnímu subjektu jednoznačným řešením uvedených obav o narušení hospodářské soutěže. Prodej výrobní kapacity je v tomto případě nezbytný, neboť důsledky chování společnosti ČEZ nelze účinně odstranit s pomocí žádného jiného nápravného opatření.

6.   ZÁVĚR

| (16) | Závazky se tímto rozhodnutím stávají pro společnost ČEZ závaznými. |
| --- | --- |

(16)

Závazky se tímto rozhodnutím stávají pro společnost ČEZ závaznými.

| (17) | Dodržování podmínek a povinností v rámci závazků společností ČEZ bude sledovat správce nezávislý na ČEZ a schválený Komisí. |
| --- | --- |

(17)

Dodržování podmínek a povinností v rámci závazků společností ČEZ bude sledovat správce nezávislý na ČEZ a schválený Komisí.

---

(1)  Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 202, 10.7.2012, s. 1.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 31.8.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 251/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 251/6

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2013/C 251/05

| 1. | Komise dne 22. srpna 2013 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik JBS SA (Brazílie), nepřímo kontrolovaný rodinou Batistů, získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Seara Holding (Europe) BV (Nizozemsko), celým podnikem Secculum Participações Ltda (Brazílie), celým podnikem União frederiquense Participações (Brazílie), celým podnikem Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brazílie), celým podnikem Excelsior Alimentos SA (Brazílie), celým podnikem Athena Alimentos SA (Brazílie) (dále jen společně „Seara“) a celým podnikem Columbus Netherlands BV („Zenda“, Nizozemsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 22. srpna 2013 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik JBS SA (Brazílie), nepřímo kontrolovaný rodinou Batistů, získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Seara Holding (Europe) BV (Nizozemsko), celým podnikem Secculum Participações Ltda (Brazílie), celým podnikem União frederiquense Participações (Brazílie), celým podnikem Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brazílie), celým podnikem Excelsior Alimentos SA (Brazílie), celým podnikem Athena Alimentos SA (Brazílie) (dále jen společně „Seara“) a celým podnikem Columbus Netherlands BV („Zenda“, Nizozemsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku JBS SA: výroba produktů z hovězího masa, kůže a ostatních částí skotu, jakož i hotových jídel v Brazílii, Argentině, Spojených státech a Austrálii. Podnik JBS působí rovněž v odvětví vepřového a drůbežího masa a své výrobky vyváží mimo jiné i do EHP, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku JBS SA: výroba produktů z hovězího masa, kůže a ostatních částí skotu, jakož i hotových jídel v Brazílii, Argentině, Spojených státech a Austrálii. Podnik JBS působí rovněž v odvětví vepřového a drůbežího masa a své výrobky vyváží mimo jiné i do EHP,

| — | podniku Seara: především chov živých jatečných kuřat a prasat a výroba produktů ze surového i zpracovaného kuřecího a vepřového masa v Brazílii. Do EHP podnik Seara vvyáží surová kuřata a některé produkty ze zpracovaného kuřecího masa, |
| --- | --- |

—

podniku Seara: především chov živých jatečných kuřat a prasat a výroba produktů ze surového i zpracovaného kuřecího a vepřového masa v Brazílii. Do EHP podnik Seara vvyáží surová kuřata a některé produkty ze zpracovaného kuřecího masa,

| — | podniku Zenda: působí v kožedělném průmyslu, vyrábí usně pro použití v různých odvětvích, včetně letectví, automobilového průmyslu a odvětví nábytku a obuvi. |
| --- | --- |

—

podniku Zenda: působí v kožedělném průmyslu, vyrábí usně pro použití v různých odvětvích, včetně letectví, automobilového průmyslu a odvětví nábytku a obuvi.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 31.8.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 251/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 251/8

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2013/C 251/06

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (2)

„DAUJĖNŲ NAMINĖ DUONA“

č. ES: LT-PGI-0005-01059-28.11.2012

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název

„Daujėnų naminė duona“

2.   Členský stát nebo třetí země

Litevská republika

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Druh produktu

| Třída 2.4 | Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží |
| --- | --- |

Třída 2.4

Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

CHZO „Daujėnų naminė duona“ představuje hnědý žitný chléb vyráběný zcela podomácku v souladu s tradičním postupem. Těsto z žitné mouky se nechá pomalu kynout samovolným kvašením v dřevěné míse, která musí být vyrobena celá z dubového dřeva, nebo v míse s dubovým dnem a stranami, a chléb se peče nad žhavými uhlíky nebo v peci.

Tvar

Bochníky jsou oválného nebo obdélníkového tvaru.

Hmotnost

Oválné bochníky: 4 až 4,5 kg.

Obdélníkové bochníky: 4,5 až 10 kg.

Vzhled

Závisí na použití. Bochníky k běžné konzumaci mají hladký povrch, zatímco slavnostní bochníky (pro zvláštní příležitosti) se zdobí zvláštními nápisy, slavnostními ornamenty nebo květinovými motivy vytvořenými z žitného těsta.

Povrch může být upečený dosti do tmava, s viditelnými prasklinami.

Tloušťka kůrky – bez ohledu na tvar bochníků je tloušťka kůrky na svrchní straně až 6 mm a na spodní straně až 4 mm. Barva kůrky – hnědá až tmavě hnědá.

Střída upečeného, vychladlého bochníku je světle hnědé barvy, pružná, pórovitá, beze známek nedostatečného smísení, bez dutin či hutnějších míst, poměrně lepkavá, místy jsou viditelná kmínová semínka.

Fyzikální a chemické vlastnosti

Obsah vody ve střídě – až 43 %.

Kyselost střídy – nejvýše 11 stupňů (obsah titrovatelných kyselin).

Pórovitost střídy – nejméně 57 %.

Chuť a vůně

Chléb se vyznačuje příjemným aroma, které je pro tento druh chleba typické, s výraznou vůní a sladkokyselou chutí.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

| — | prosetá žitná mouka o teplotě 20–22 °C, |
| --- | --- |

—

prosetá žitná mouka o teplotě 20–22 °C,

| — | pitná voda, |
| --- | --- |

—

pitná voda,

| — | cukr, |
| --- | --- |

—

cukr,

| — | stolní sůl, |
| --- | --- |

—

stolní sůl,

| — | kmínová semínka, |
| --- | --- |

—

kmínová semínka,

| — | přírodní kvásek přítomný v míse na těsto. |
| --- | --- |

—

přírodní kvásek přítomný v míse na těsto.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

—

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny kroky při produkci se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti:

| — | míšení přísad, |
| --- | --- |

—

míšení přísad,

| — | kvašení směsi, |
| --- | --- |

—

kvašení směsi,

| — | hnětení těsta, |
| --- | --- |

—

hnětení těsta,

| — | ruční tvarování bochníků, |
| --- | --- |

—

ruční tvarování bochníků,

| — | pečení chleba nad žhavými uhlíky nebo v peci, |
| --- | --- |

—

pečení chleba nad žhavými uhlíky nebo v peci,

| — | chladnutí chleba (alespoň 12 hodin). |
| --- | --- |

—

chladnutí chleba (alespoň 12 hodin).

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Vychladlé bochníky chleba „Daujėnų naminė duona“ v různých velikostech se balí celé nebo krájené. Oválné bochníky se krájí na poloviny nebo čtvrtiny. Obdélníkové bochníky se krájí na díly o hmotnosti 400 až 450 g. Celé bochníky nebo nakrájené díly se balí do fólie nebo papírových sáčků určených k balení chleba.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

V souladu se specifikacemi zveřejněnými pro tento produkt mohou výrobci tohoto produktu používat pro účely reklamy a marketingu na etiketě označení „Daujėnų naminė duona“.

Na etiketě se musí uvádět tyto údaje:

| — | přesný název a adresa výrobce, |
| --- | --- |

—

přesný název a adresa výrobce,

| — | slova „saugoma geografinė nuoroda“ (chráněné zeměpisné označení) a/nebo symbol Evropské unie. |
| --- | --- |

—

slova „saugoma geografinė nuoroda“ (chráněné zeměpisné označení) a/nebo symbol Evropské unie.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Správní hranice obce Daujėnai.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

Žitný chléb se v pecích na chleba v obci Daujėnai peče již od 17. století. Každý zemědělec pekl chleba pro potřeby vlastní rodiny a měl všechno potřebné náčiní – mlýnské kameny na mletí obilí, dřevěné (dubové) mísy na kvašení těsta, hliněnou pec na chleba a dřevěné sázecí lopaty. Vše bylo podomácku vyrobené, zůstávalo v rodině a předávalo se z generace na generaci. Dochované potřeby k výrobě chleba (pece na chleba, dřevěné mísy na těsto, sázecí lopaty) jsou dodnes ve vlastnictví jednotlivých rodin a jsou také vystaveny v muzeích. Tyto hluboce zakořeněné tradice výroby chleba, které se rozvíjely během dlouhých let a přežívají dodnes, nebyly ovlivněny rychlým všudypřítomným rozšířením průmyslové výroby chleba na konci 19. a ve 20. století. Když na konci 20. století nastaly vhodné podmínky pro výrobu této komodity k drobnému prodeji, započalo (v roce 1995) uvádění chleba „Daujėnų naminė duona“ na trh a z domácího pečení tohoto chleba se stal rodinný podnik, který je dodnes omezen na tuto jednu domácnost.

Výraz „naminė“ v názvu produktu znamená „domácí“, zatímco výraz „Daujėnų“ je vlastní jméno.

Specifické vlastnosti tohoto chleba byly zdokonalovány po mnoho let jeho výroby. Přestože popis výroby tohoto produktu, který je úzce spjat s oblastí vymezenou v oddíle 4 výše, není uveden v příručkách ani literatuře, podrobnosti o jeho výrobě a potřebné praktické dovednosti se předávaly z generace na generaci v jednotlivých rodinách.

Chléb vyráběný v této zeměpisné oblasti vděčí za svou jedinečnost informacím shromážděným ženami, které se tradičně staraly o domácnost, tradičním receptům a užití tradičních výrobních postupů, při nichž se využívá dochované nebo podomácku vyrobené původní náčiní, které se uchovává v rodině. Tato bedlivě střežená tajemství jsou zásadní pro jakost a chuť chleba. K nejvýznamnějším zárukám jakosti patří mísa na hnětení těsta a zbytkové kyseliny v ní. S tím souvisí tradice, že mísa na hnětení těsta se nikdy nepůjčuje do jiné domácnosti, aby se zajistilo, že první domácnost nepřijde o chlebovou kyselinu, a tím se nepřipraví o domácí kvásek. Dalším tajemstvím je délka kvašení a doba míšení, které pekař či pekařka určuje na základě vlastních znalostí a zkušeností.

Dodnes jsou všechny osoby, které se podílejí na výrobě tohoto druhu chleba, potomky rodin žijících v oblasti vymezené v oddíle 4 výše, které domácí chléb pekly po celé generace.

5.2   Specifičnost produktu

Jedinečné vlastnosti tohoto chleba jsou výsledkem téměř nezměněného výrobního postupu, který zahrnuje pečlivou ruční práci, důkladnost, zkušenosti a porozumění. Celý výrobní proces se provádí tradičním postupem – přísady se smísí a těsto z žitné mouky se nechá pomalu kynout samovolným kvašením v dřevěné míse, která by měla být celá vyrobena z dubového dřeva nebo by měla mít dubové dno a strany. Dubové dřevo zajistí, že v dřevěných stranách mísy na těsto se uchovává kyselina, která mu propůjčuje typickou chuť. Proto se dubové náčiní používá po sto let i déle a předává se z generace na generaci.

Chléb „Daujėnų naminė duona“ se od jiných druhů chleba odlišuje velikostí bochníků (bochníky o hmotnosti 4 až 10 kg) a svými typickými vlastnostmi.

Další charakteristickou vlastností tohoto chleba je, že se vyrábí výhradně z žitné mouky, která prochází zkvašením v dubové míse na těsto. Díky tomu chléb vydrží déle čerstvý (dva týdny) a nezatuchne. Delší doba skladování nemá negativní vliv na jeho chuťové vlastnosti, které se plně rozvinou druhý den po upečení.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Souvislost mezi chlebem „Daujėnų naminė duona“ a zeměpisnou oblastí je založena na jeho dobré pověsti a schopnosti osob vyrábět chléb, který má vlastnosti popsané v oddíle 5.2.

Pověst chleba „Daujėnų naminė duona“ se v zásadě zakládá na nezměněné tradici výroby chleba, která se v oblasti Daujėnai předává z generace na generaci a zajišťuje jedinečný produkt stálé kvality, v nějž mají spotřebitelé důvěru.

Dobrou pověst chleba „Daujėnų naminė duona“ dokládá pravidelná přítomnost tohoto produktu na výstavách, veletrzích a festivalech, udělené ceny a vyznamenání a články v tisku i jiných médiích:

| — | tento chléb Litvu reprezentoval na řadě světových veletrhů: v roce 2002 na výstavě Biofach v Norimberku v Německu, od roku 2003 na výstavách „Zelený týden“ v Berlíně, v roce 2004 na mezinárodní výstavě potravin a nápojů „Expo dei sapori“ v Miláně v Itálii, na výstavě potravin Polagra v Poznani v Polsku, v roce 2006 na mezinárodní výstavě zemědělství a potravin „Zolotaja oseň“ v Moskvě i jinde, |
| --- | --- |

—

tento chléb Litvu reprezentoval na řadě světových veletrhů: v roce 2002 na výstavě Biofach v Norimberku v Německu, od roku 2003 na výstavách „Zelený týden“ v Berlíně, v roce 2004 na mezinárodní výstavě potravin a nápojů „Expo dei sapori“ v Miláně v Itálii, na výstavě potravin Polagra v Poznani v Polsku, v roce 2006 na mezinárodní výstavě zemědělství a potravin „Zolotaja oseň“ v Moskvě i jinde,

| — | bochníky chleba „Daujėnų naminė duona“ s krásným zdobením z písmen či jiných slavnostních dekorací jsou ozdobou a symbolem festivalů v celé oblasti Daujėnai, jako jsou vesnické, školní či církevní slavnosti, svatodušní svátky atd., |
| --- | --- |

—

bochníky chleba „Daujėnų naminė duona“ s krásným zdobením z písmen či jiných slavnostních dekorací jsou ozdobou a symbolem festivalů v celé oblasti Daujėnai, jako jsou vesnické, školní či církevní slavnosti, svatodušní svátky atd.,

| — | složitě zdobené bochníky chleba „Daujėnų naminė duona“ se používají také při rodinných slavnostech, jako ozdoba stolu u příležitosti svateb, křtin a výročí a jako symbol síly rodu, věrnosti, plodnosti a pokory, |
| --- | --- |

—

složitě zdobené bochníky chleba „Daujėnų naminė duona“ se používají také při rodinných slavnostech, jako ozdoba stolu u příležitosti svateb, křtin a výročí a jako symbol síly rodu, věrnosti, plodnosti a pokory,

| — | chléb „Daujėnų naminė duona“ se podává hostům na nejrůznějších trzích, lidových slavnostech a podobně. |
| --- | --- |

—

chléb „Daujėnų naminė duona“ se podává hostům na nejrůznějších trzích, lidových slavnostech a podobně.

Od roku 2002 je chléb „Daujėnų naminė duona“ uznáván jako produkt kulinářského dědictví a je držitelem certifikátu vydávaného litevským orgánem „Fond kulinářského dědictví“. V roce 2008 získal zlatou medaili Agrobaltu a v témže roce byl oceněn diplomem v soutěži „Nejlepší litevský chléb“, kterou společně pořádal potravinový institut Technické univerzity v Kaunasu a ministerstvo zemědělství. V roce 2009 byl uznán za produkt národního dědictví a získal od ministerstva zemědělství certifikát národního dědictví.

Chlebu „Daujėnų naminė duona“ se pravidelně dostává uznání a jeho dobrá pověst se potvrzuje v článcích a zprávách místního, celostátního i mezinárodního tisku: „Domácí chleba z hliněných pecí“ (Darbas, 1995, č. 88); „Příjemné místo plné květin“ (Darbas, 1996, č. 92); „Na chlebu z firmy Saimeta (místní firma založená v roce 1995) si teď pochutnají i Francouzi“ (Darbas, 1997, č. 59); „Farmářka zavalená prací“ (Panevėžio rytas, 1998, č. 160); „Všudypřítomné aroma slavnostního pečení v Saimetě“ (Darbas, 1999, č. 11); „Prodala krávy a teď peče chleba“ (Panevėžio rytas, 2000, č. 39); „Je venkovský chléb chutnější?“ (Geras skonis. Gastronomija, gėrimai, vartojimo kultūra, 2000, č. 1); „Úspěšná majitelka vesnické pekárny Vita Stankevičienė nabízí několik desítek druhů obilných výrobků“ (Alytaus naujienos, 2000, č. 2008); „Švédové mají zájem o chléb z Daujėnai“ (Lietuvos aidas, 2000, č. 104); „Usíná i vstává v rozechvění“ (Lietuvos aidas, 2001, č. 262); „Obchod firmy Saimeta prodává chleba a pečivo bez chemických přísad“ (Santarvė, 2001, č. 144); „Chleba proslavil Daujėnai“ (Respublika, 2002, č. 68); „Dcera je slavná díky matčinu receptu“ (Lietuvos žinios, 2003, č. 36); „Živé zrno v chlebu z Daujėnai“ (Laikas, 21. listopadu 2003); „Litva překvapila i ty nejnáročnější návštěvníky mezinárodního veletrhu Zelený týden“ (Ūkininko patarėjas, 2003, č. 10); „Prezident chválil chleba pečený na vesnici“ (XXI Amžius, 2003, č. 40); „Firma, kterou pohání soustředěné úsilí“ (Aukštaitijos verslo balsas, 2004, č. 24); „Bouřlivý úspěch v Berlíně“ (Darbas, 2004, č. 19); „Zlatá medaile pro domácí chléb z Daujėnai“ (Darbas, 2008, č. 115); „Nová fáze AgroBaltu – mezi západem a východem“ (Ūkininko patarėjas, 2008, č. 114); „Festival AgroBalt pro výrobce i spotřebitele“ (Valstietis, 7. října 2008); „Jak Vitalija Stankevičienė proslavila Daujėnai“ (Respublika, 2010, č. 85); „Litva se proslavila díky chlebu z Daujėnai – rodinné tradici“ (Ūkininko patarėjas, 2011, č. 40); „Zelený týden – chutě a vůně z celého světa“ (Voruta, 21. ledna 2011).

Výroba chleba „Daujėnų naminė duona“ se uvádí jako jeden z typických rysů této zeměpisné oblasti v propagačních publikacích pro turisty (Путешествуем по Пасвальскому краю. Туристическая карта района; Lithuanian food export, 1998, May; Brown Bread from Daujėnai, LŽ. Trademark Lithuania. Lietuviškas ženklas, 2000, č. 2). Popularita chleba „Daujėnų naminė duona“ vyplývá rovněž ze zvláštních televizních reportáží o zemědělství, jako např. „Mezi městem a venkovem“ stanice BTV (7. prosince 2008) a „O farmách a včelách“ stanice TV3 (31. ledna 2009).

Podle zjištění spotřebitelského průzkumu provedeného v roce 2010 mají čtyři z pěti respondentů obec Daujėnai spojenou s chlebem „Daujėnų naminė duona“ (spotřebitelský průzkum z roku 2010 provedený litevským orgánem „Fond kulinárního dědictví“). Z průzkumu vyplynulo, že spotřebitelé chléb „Daujėnų naminė duona“ rozeznají, vyhledávají ho v obchodech a používají ho jako běžné pečivo, zatímco zdobené bochníky si lidé s oblibou odvážejí do zahraničí jako slavnostní výzdobu, dárek nebo suvenýr.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index163&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2945

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3)  Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

---

| 31.8.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 251/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 251/13

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2013/C 251/07

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (2)

„GOFIO CANARIO“

č. ES: ES-PGI-0005-0942-24.01.2012

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název

„Gofio Canario“

2.   Členský stát nebo třetí země

Španělsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Druh produktu

| Třída 1.6 | Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované |
| --- | --- |

Třída 1.6

Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Gofio Canario“ je pražená mouka vyráběná na Kanárských ostrovech mletím pražených obilovin, která může obsahovat přídavek mořské soli. V některých případech může mouka obsahovat také luštěniny zpracované stejným způsobem jako obiloviny.

Fyzikální a organoleptické vlastnosti

„Gofio Canario“ je tuhá práškovitá látka moučného vzhledu, jejíž částice se svou velikostí podobají částicím celozrnné mouky.

Má tyto organoleptické vlastnosti:

| — | vzhled: slonovinově žlutá, medová až tmavá načervenalá barva, podle stupně pražení a použité suroviny, |
| --- | --- |

—

vzhled: slonovinově žlutá, medová až tmavá načervenalá barva, podle stupně pražení a použité suroviny,

| — | aroma: středně intenzivní pražené rostlinné aroma a aroma suchých plodů, odvíjející se od použitých surovin, |
| --- | --- |

—

aroma: středně intenzivní pražené rostlinné aroma a aroma suchých plodů, odvíjející se od použitých surovin,

| — | chuť: velmi jemná, přilnavá, podle stupně pražení připomínající kávu moka, jemnou kávu nebo čerstvě upečený piškot, |
| --- | --- |

—

chuť: velmi jemná, přilnavá, podle stupně pražení připomínající kávu moka, jemnou kávu nebo čerstvě upečený piškot,

| — | hmat: na dotek velmi jemná a přilnavá, hmatový vjem odpovídající velikosti částic. |
| --- | --- |

—

hmat: na dotek velmi jemná a přilnavá, hmatový vjem odpovídající velikosti částic.

Chemické vlastnosti

| — | bílkoviny: nejméně 7,0 % |
| --- | --- |

—

bílkoviny: nejméně 7,0 %

| — | vláknina: nejméně 1,5 % |
| --- | --- |

—

vláknina: nejméně 1,5 %

| — | sacharidy: nejméně 45 % |
| --- | --- |

—

sacharidy: nejméně 45 %

| — | tuky: nejvýše 5 % |
| --- | --- |

—

tuky: nejvýše 5 %

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

| — | obiloviny: pšenice, kukuřice, ječmen, žito, oves, rýže, |
| --- | --- |

—

obiloviny: pšenice, kukuřice, ječmen, žito, oves, rýže,

| — | luštěniny: boby, cizrna, sója, |
| --- | --- |

—

luštěniny: boby, cizrna, sója,

| — | mořská sůl. |
| --- | --- |

—

mořská sůl.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

—

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

| | První krok: čištění
  Spočívá v čištění surovin, tedy obilovin a/nebo luštěnin, s cílem odstranit drobné zbytky rostlin, úlomky zrn a jiné cizorodé částice. Čištění se provádí mechanicky za pomoci různých druhů ručních sít, případně s použitím ventilátorů. |
| --- | --- |

První krok: čištění

Spočívá v čištění surovin, tedy obilovin a/nebo luštěnin, s cílem odstranit drobné zbytky rostlin, úlomky zrn a jiné cizorodé částice. Čištění se provádí mechanicky za pomoci různých druhů ručních sít, případně s použitím ventilátorů.

| | Druhý krok: pražení a chladnutí
  Suroviny se následně praží v pražičkách při maximální teplotě 200 °C.
  Pražený produkt se poté ve zvláštních pytlích nebo nádobách (tzv. „chladicích bednách“) nechá vychladnout na pokojovou teplotu. Chladnutí může být uspíšeno použitím otevřených bežících pásů nebo ventilátorů. |
| --- | --- |

Druhý krok: pražení a chladnutí

Suroviny se následně praží v pražičkách při maximální teplotě 200 °C.

Pražený produkt se poté ve zvláštních pytlích nebo nádobách (tzv. „chladicích bednách“) nechá vychladnout na pokojovou teplotu. Chladnutí může být uspíšeno použitím otevřených bežících pásů nebo ventilátorů.

| | Třetí krok: mletí
  Hlavní součástí výrobního procesu je mletí.
  Pražená zrna se přepraví do části výrobny, kde probíhá mletí, a za pomoci mlýnů se namelou.
  Délku mletí určuje mlynář, který stupeň namletí mouky posuzuje hmatem.
  Jakmile je mouka dostatečně jemná a přilnavá, mletí se zastaví.
  Před tím, než se přistoupí k balení, zkontroluje mlynářský mistr organoleptické vlastnosti produktu a výsledky kontroly písemně zaznamená. |
| --- | --- |

Třetí krok: mletí

Hlavní součástí výrobního procesu je mletí.

Pražená zrna se přepraví do části výrobny, kde probíhá mletí, a za pomoci mlýnů se namelou.

Délku mletí určuje mlynář, který stupeň namletí mouky posuzuje hmatem.

Jakmile je mouka dostatečně jemná a přilnavá, mletí se zastaví.

Před tím, než se přistoupí k balení, zkontroluje mlynářský mistr organoleptické vlastnosti produktu a výsledky kontroly písemně zaznamená.

| | Čtvrtá fáze: balení
  Získaná mouka se ukládá do skladů, kde zůstává až do okamžiku automatizovaného, poloautomatizovaného nebo ručního plnění do obalů. |
| --- | --- |

Čtvrtá fáze: balení

Získaná mouka se ukládá do skladů, kde zůstává až do okamžiku automatizovaného, poloautomatizovaného nebo ručního plnění do obalů.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Vzhledem k vlastnostem mouky (tuhý suchý práškovitý produkt specifických organoleptických vlastností) se musí balení uskutečnit co nejdříve po upražení a namletí mouky. V zájmu zachování její kvality proto musí balení probíhat na území Kanárských ostrovů.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Na etiketách musí být povinně a jasnou formou uveden symbol Evropské unie pro chráněné zeměpisné označení a samotný název daného chráněného zeměpisného označení „Gofio Canario“.

Mouka s předmětným chráněným zeměpisným označením určená ke spotřebě musí být označena etiketou a číslovaným kontrolním štítkem, který vydává a schvaluje kontrolní orgán a který musí být vždy umístěn před tím, než je produkt uvolněn do oběhu, a způsobem, který neumožňuje jeho opětovné použití.

Na etiketě lze uvést název ostrova a oblast produkce, odkud mouka pochází, jakož i původ použité suroviny.

Pokud byla mouka vyrobena s použitím kamenných mlýnků, mohou být na etiketě rovněž slova „artesanal“ nebo „elaborado en molino de piedra“ („ručně mletá“ nebo „mletá na kamenném mlýnku“).

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisnou oblast, v níž se vyrábí mouka s CHZO „Gofio Canario“, tvoří Kanárské ostrovy.

Souostroví Kanárské ostrovy leží v mírném pásu severního Atlantiku mezi 27° 37′ a 29° 25′ s.š. (subtropický pás) a mezi 13° 20′ a 18° 10′ z.d. Africké pobřeží je od nejbližšího ostrova vzdálené 100 km a od nejvzdálenějšího 500 km.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

Chráněné zeměpisné označení je založeno na dobré pověsti, které se tento název těší a která vznikla díky tradičnímu výrobnímu postupu a zkušenostem mlynářských mistrů, jež určují správnou délku mletí a pražení. Tento postup při výrobě mouky se na Kanárských ostrovech zachovává odnepaměti. Zásadní úlohu hrají zkušenosti mlynářských mistrů, kteří rozhodují o tom, kdy se ukončí mletí a pražení. Tato praxe se na Kanárských ostrovech předává z generace na generaci.

Mlynářský mistr působí jak tam, kde se k výrobě mouky „Gofio Canario“ používají kamenné mlýnky, tak všude tam, kde byly k mletí zavedeny kovové válce. Doba mletí není předem stanovená. Konec mletí určuje právě mlynářský mistr. Jeho tradiční úlohu nezmenšilo ani zavedení technologií, neboť je to právě on, kdo přesně ví, kdy je třeba mletí ukončit. Stále ještě se jedná o tradiční výrobu, neboť se při ní nepoužívá průmyslové programování ani přesné stanovení doby ukončení mletí – vše záleží na rozhodnutí mistra mlynáře, který podle organoleptických vlastností produktu pozná, kdy je čas proces mletí zastavit. Totéž platí pro pražení. Při něm je důležitá kombinace teploty a doby pražení zrn, kterou stanovuje mlynářský mistr podle konkrétního druhu obilovin a kvalitativních vlastností právě zpracovávané várky. Řídí se při tom vůní v průběhu pražení a přímým posouzením produktu při výstupu z pražičky. Dané organoleptické vlastnosti jsou popsány v oddíle 3.2 tohoto dokumentu.

Přítomnost mlynářského mistra v mlýnicích, kde se vyrábí mouka s CHZO „Gofio Canario“, a skutečnost, že právě on díky svým znalostem předávaným z otce na syna rozhoduje o ukončení jednotlivých procesů, představuje základní charakteristiku procesu výroby tohoto produktu.

5.2   Specifičnost produktu

Pověst a charakter mouky „Gofio Canario“ dokládají následující historické záznamy:

| — | První Evropané, kteří připluli na Kanárské ostrovy, si všimli, že místní domorodci vyráběli mouku ze zrn ječmene a dalších druhů obilí, které lehce opražili a mleli na kamenných mlýncích. Tomuto produktu původní obyvatelé ostrova Gran Canaria ještě před jeho dobytím Španěly říkali „gofio“ a tento název se používá dodnes (García Quesada, 1998). |
| --- | --- |

—

První Evropané, kteří připluli na Kanárské ostrovy, si všimli, že místní domorodci vyráběli mouku ze zrn ječmene a dalších druhů obilí, které lehce opražili a mleli na kamenných mlýncích. Tomuto produktu původní obyvatelé ostrova Gran Canaria ještě před jeho dobytím Španěly říkali „gofio“ a tento název se používá dodnes (García Quesada, 1998).

| — | Zvláštní zmínku si zaslouží článek Péreze Vidala z roku 1955, v němž se jako nejjasnější příklad obohacování hispanoamerické slovní zásoby kanárskými lexikálními jednotkami uvádí slovo gofio, které se v Americe rozšířilo do té míry, že některé slovníky španělského jazyka je již uvádějí jako amerikanismus. Jeho kanárský původ však dokládá právě dílo Josého Péreze Vidala La aportación de canarias a la población de América (1955). |
| --- | --- |

—

Zvláštní zmínku si zaslouží článek Péreze Vidala z roku 1955, v němž se jako nejjasnější příklad obohacování hispanoamerické slovní zásoby kanárskými lexikálními jednotkami uvádí slovo gofio, které se v Americe rozšířilo do té míry, že některé slovníky španělského jazyka je již uvádějí jako amerikanismus. Jeho kanárský původ však dokládá právě dílo Josého Péreze Vidala La aportación de canarias a la población de América (1955).

| — | O zvláštním pokrmu obyvatel Kanárských ostrovů existují také četná svědectví dobových oficiálních kronikářů a řady cestovatelů, mezi nimi například historika a kněze Abreu Galinda (1590–1602), který jej popisuje ve své knize Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias, nebo Marína y Cubase (1694). |
| --- | --- |

—

O zvláštním pokrmu obyvatel Kanárských ostrovů existují také četná svědectví dobových oficiálních kronikářů a řady cestovatelů, mezi nimi například historika a kněze Abreu Galinda (1590–1602), který jej popisuje ve své knize Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias, nebo Marína y Cubase (1694).

| — | „Gofio Canario“ pochází z Kanárských ostrovů, kde vždy představoval (a stále představuje) nejtradičnější potravinu, jak to dokládá velké množství dochovaných písemných pramenů i předmětů, které lze dnes nalézt v přírodovědných a etnologických muzeích a které dokazují, že mouka gofio se na ostrovech vyrábí a pojídá od dob prvních obyvatel až do dnešních dnů. |
| --- | --- |

—

„Gofio Canario“ pochází z Kanárských ostrovů, kde vždy představoval (a stále představuje) nejtradičnější potravinu, jak to dokládá velké množství dochovaných písemných pramenů i předmětů, které lze dnes nalézt v přírodovědných a etnologických muzeích a které dokazují, že mouka gofio se na ostrovech vyrábí a pojídá od dob prvních obyvatel až do dnešních dnů.

| — | Základy výrobního postupu používaného původními obyvateli zůstaly stejné, neboť po dobytí ostrovů v 15. století přijali conquistadoři moku gofio za základní součást svého jídelníčku. |
| --- | --- |

—

Základy výrobního postupu používaného původními obyvateli zůstaly stejné, neboť po dobytí ostrovů v 15. století přijali conquistadoři moku gofio za základní součást svého jídelníčku.

| — | René Verneau ve své knize Cinq années de séjour aux Iles Canaries z roku 1891 pojednává o významu této potraviny pro původní i současné obyvatelstvo. |
| --- | --- |

—

René Verneau ve své knize Cinq années de séjour aux Iles Canaries z roku 1891 pojednává o významu této potraviny pro původní i současné obyvatelstvo.

Vlastnosti, které produktu dodávají jeho specifický charakter, jsou organoleptické vlastnosti popsané v oddíle 3.2 a dané výrobním postupem.

Výrobní postupy, techniky kontroly zařízení, stupeň pražení i poměrné zastoupení jednotlivých druhů obilovin a luštěnin se předávaly z generace na generaci. Mnoho výrobců vyvíjí receptury na tu „nejlepší“ mouku – tedy mouku s těmi nejlepšími senzorickými vlastnostmi. Vycházejí při tom ze starých receptů, v nichž se poměry obilovin a luštěnin různí a mouka podle nich připravená podle ústní tradice vyniká svou kvalitou. Kontrolu mletí a pražení, které dodávají mouce charakteristický vzhled, vůni a konzistenci, provádějí zkušení mlynářští mistři, kteří čerpají ze zkušeností svých otců a dědů, jež se v mlýnech – většinou rodinných podnicích – dědí.

Charakteristické organoleptické vlastnosti dodává mouce zejména způsob pražení obilných a/nebo luštěninových zrn a pomalé mletí – výrobní postupy úzce spjaté se zeměpisnou oblastí.

Všechny tyto specifické vlastnosti propůjčují mouce „Gofio Canario“ fyzikální, chemický a organoleptický charakter, který ji jasně odlišuje a který spotřebitelé oceňují.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Ze studií provedených za účelem kvantifikace rozdílů mezi moukami gofio pocházejícími z různých oblastí vyplynuly tyto závěry:

| — | Při srovnání vzorků pocházejících z Kanárských ostrovů a z jiných oblastí jsou patrné značné rozdíly v chuti a vůni. Konkrétně mouka z Kanárských ostrovů se vyznačuje vůní, stupněm pražení, chutí a přilnavostí, které se velmi liší od produktů vyráběných mimo Kanárské ostrovy. Přilnavost je přitom parametrem textury mouky s největší výpovědní hodnotou. |
| --- | --- |

—

Při srovnání vzorků pocházejících z Kanárských ostrovů a z jiných oblastí jsou patrné značné rozdíly v chuti a vůni. Konkrétně mouka z Kanárských ostrovů se vyznačuje vůní, stupněm pražení, chutí a přilnavostí, které se velmi liší od produktů vyráběných mimo Kanárské ostrovy. Přilnavost je přitom parametrem textury mouky s největší výpovědní hodnotou.

| — | Mezi oblastí původu a barvou, vůní, pražením, přilnavostí a celkovým hodnocením existuje úzký vztah. |
| --- | --- |

—

Mezi oblastí původu a barvou, vůní, pražením, přilnavostí a celkovým hodnocením existuje úzký vztah.

Organoleptické vlastnosti týkající se pražení a přilnavosti jsou parametry, v nichž se mouka z Kanárských ostrovů od mouky z jiných oblastí liší nejvíce, přičemž jsou to právě tyto parametry, které přímo závisí na postupech mlynářského mistra. To znamená, že zkušenosti kanárských mlynářských mistrů jsou pro specifické organoleptické vlastnosti mouky „Gofio Canario“ určující, a potvrzuje se tak příčinná souvislost mezi specifickými výrobními postupy používanými na Kanárských ostrovech a specifickými vlastnostmi produktu.

Specifičnost této mouky tak dala vzniknout její dobré pověsti a proslulosti jejího jména. Dalším dokladem spojení mouky „Gofio Canario“ s Kanárskými ostrovy jsou nesčetné publikace a recepty.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

http://www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca/Doc/Productos_calidad/Pliego_de_condiciones_IGP_Gofio_Canario.pdf.

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3)  Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

---