# Uradni list C 258E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.258.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 258E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 567. september 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.258.slv

Uradni list

Evropske unije

C 258E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 567. september 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2012–2013Seje: 18.–20. apríla 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 183 E, 23.6.2012.SPREJETA BESEDILA |
| | Sreda, 18. april 2012 |
| 2013/C 258E/01 | Vloga kohezijske politike v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije v okviru EU 2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o vlogi kohezijske politike v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije v okviru EU 2020 (2011/2195(INI)) | 1 |
| 2013/C 258E/02 | Letno poročilo o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicahResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (2011/2185(INI)) | 8 |
| 2013/C 258E/03 | Pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in AzerbajdžanomResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (2011/2316(INI)) | 36 |
| 2013/C 258E/04 | Pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in ArmenijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Armenijo (2011/2315(INI)) | 44 |
| 2013/C 258E/05 | Robe kot skupna dobrinaIzjava Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o ribah kot skupni dobrini | 51 |
| 2013/C 258E/06 | Otroci z Downovim sindromomIzjava Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o otrocih z Downovim sindromom | 51 |
| | Četrtek, 19. april 2012 |
| 2013/C 258E/07 | Poziv h konkretnim ukrepom za boj proti davčnim goljufijam in utajamResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o pozivu h konkretnim ukrepom za boj proti davčnim goljufijam in utajam (2012/2599(RSP)) | 53 |
| | Petek, 20. april 2012 |
| 2013/C 258E/08 | Posodobitev evropskih visokošolskih sistemovResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o posodobitvi evropskih visokošolskih sistemov (2011/2294(INI)) | 55 |
| 2013/C 258E/09 | Konkurenčen enotni digitalni trg – e-uprava kot vodilna silaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o konkurenčnem enotnem digitalnem trgu – e-uprava kot vodilna sila (2011/2178(INI)) | 64 |
| 2013/C 258E/10 | Razmere v MalijuResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o razmerah v Maliju (2012/2603(RSP)) | 75 |
| 2013/C 258E/11 | Razmere v Burmi/MjanmaruResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o razmerah v Burmi/Mjanmaru (2012/2604(RSP)) | 79 |
| 2013/C 258E/12 | Pravna varnost evropskih naložb izven Evropske unijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o pravni varnosti evropskih naložb zunaj Evropske unije (2012/2619(RSP)) | 84 |
| 2013/C 258E/13 | Dekoncentracija upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije na dostavo pomočiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o učinku dekoncentracije upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije na dostavo pomoči (2011/2192(INI)) | 87 |
| 2013/C 258E/14 | Ženske in podnebne spremembeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o ženskah in podnebnih spremembah (2011/2197(INI)) | 91 |
| 2013/C 258E/15 | Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o našem življenjskem zavarovanju, našem naravnem kapitalu: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (2011/2307(INI)) | 99 |
| 2013/C 258E/16 | Revizija šestega okoljskega akcijskega programa in določanje prednostnih nalog za sedmi okoljski akcijski programResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o reviziji šestega okoljskega akcijskega programa in določanju prednostnih nalog za sedmi okoljski akcijski program – boljše okolje za boljše življenje (2011/2194(INI)) | 115 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2012–2013Seje: 18.–20. apríla 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 183 E, 23.6.2012.SPREJETA BESEDILA

Sreda, 18. april 2012

2013/C 258E/01

Vloga kohezijske politike v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije v okviru EU 2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o vlogi kohezijske politike v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije v okviru EU 2020 (2011/2195(INI))

1

2013/C 258E/02

Letno poročilo o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicahResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (2011/2185(INI))

8

2013/C 258E/03

Pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in AzerbajdžanomResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (2011/2316(INI))

36

2013/C 258E/04

Pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in ArmenijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Armenijo (2011/2315(INI))

44

2013/C 258E/05

Robe kot skupna dobrinaIzjava Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o ribah kot skupni dobrini

51

2013/C 258E/06

Otroci z Downovim sindromomIzjava Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o otrocih z Downovim sindromom

51

Četrtek, 19. april 2012

2013/C 258E/07

Poziv h konkretnim ukrepom za boj proti davčnim goljufijam in utajamResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o pozivu h konkretnim ukrepom za boj proti davčnim goljufijam in utajam (2012/2599(RSP))

53

Petek, 20. april 2012

2013/C 258E/08

Posodobitev evropskih visokošolskih sistemovResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o posodobitvi evropskih visokošolskih sistemov (2011/2294(INI))

55

2013/C 258E/09

Konkurenčen enotni digitalni trg – e-uprava kot vodilna silaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o konkurenčnem enotnem digitalnem trgu – e-uprava kot vodilna sila (2011/2178(INI))

64

2013/C 258E/10

Razmere v MalijuResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o razmerah v Maliju (2012/2603(RSP))

75

2013/C 258E/11

Razmere v Burmi/MjanmaruResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o razmerah v Burmi/Mjanmaru (2012/2604(RSP))

79

2013/C 258E/12

Pravna varnost evropskih naložb izven Evropske unijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o pravni varnosti evropskih naložb zunaj Evropske unije (2012/2619(RSP))

84

2013/C 258E/13

Dekoncentracija upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije na dostavo pomočiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o učinku dekoncentracije upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije na dostavo pomoči (2011/2192(INI))

87

2013/C 258E/14

Ženske in podnebne spremembeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o ženskah in podnebnih spremembah (2011/2197(INI))

91

2013/C 258E/15

Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o našem življenjskem zavarovanju, našem naravnem kapitalu: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (2011/2307(INI))

99

2013/C 258E/16

Revizija šestega okoljskega akcijskega programa in določanje prednostnih nalog za sedmi okoljski akcijski programResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o reviziji šestega okoljskega akcijskega programa in določanju prednostnih nalog za sedmi okoljski akcijski program – boljše okolje za boljše življenje (2011/2194(INI))

115

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Sreda, 18. april 2012 |
| 2013/C 258E/17 | Koordinacija sistemov socialne varnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 (COM(2010)0794 – C7-0005/2011 – 2010/0380(COD)) | 125 |
| P7_TC1-COD(2010)0380Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 | 126 |
| 2013/C 258E/18 | Pristop Evropske unije k Pogodbi o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Pogodbi o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji (07434/2012 – C7-0085/2012 – 2012/0028(NLE)) | 126 |
| 2013/C 258E/19 | Osnutek protokola o pomislekih irskega naroda glede Lizbonske pogodbe (odobritev) ***Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o predlogu Evropskega sveta, da se ne skliče konvencija o dodatku protokola o pomislekih irskega naroda glede Lizbonske pogodbe k Pogodbi o Evropski uniji ter Pogodbi o delovanju Evropske unije (00092/2011 – C7-0388/2011 – 2011/0816(NLE)) | 127 |
| 2013/C 258E/20 | Osnutek protokola o pomislekih irskega naroda o Lizbonski pogodbi (posvetovanje) *Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o osnutku protokola o pomislekih irskega naroda o Lizbonski pogodbi (člen 48(3) Pogodbe o Evropski uniji) (00092/2011 – C7-0387/2011 – 2011/0815(NLE)) | 128 |
| | Četrtek, 19. april 2012 |
| 2013/C 258E/21 | Prostovoljni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Srednjeafriško republiko o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Srednjeafriško republiko o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (14034/2011 – C7-0046/2012 – 2011/0127(NLE)) | 130 |
| 2013/C 258E/22 | Prostovoljni sporazum o partnerstvu med EU in Liberijo o izvrševanju gozdarske zakonodaje, upravljanju in trgovanju pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Liberijo o izvrševanju gozdarske zakonodaje, upravljanju in trgovanju pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (11104/2011 – C7-0241/2011 – 2011/0160(NLE)) | 130 |
| 2013/C 258E/23 | Instrumenti za porazdelitev tveganja za države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave glede finančne stabilnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o instrumentih za porazdelitev tveganja za države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave glede finančne stabilnosti (COM(2011)0655 – C7-0350/2011 – 2011/0283(COD)) | 131 |
| P7_TC1-COD(2011)0283Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. aprila 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o instrumentih za porazdelitev tveganja za države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave glede njihove finančne stabilnosti | 132 |
| 2013/C 258E/24 | Sklenitev Sporazuma med ZDA in EU o uporabi in prenosu evidenc podatkov o potnikih (PNR) ministrstvu ZDA za domovinsko varnost ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o uporabi in prenosu evidenc podatkov o potnikih (PNR) ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost (17433/2011 – C7-0511/2011 – 2011/0382(NLE)) | 132 |
| 2013/C 258E/25 | Skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (COM(2011)0121 – C7-0092/2011 – 2011/0058(CNS)) | 134 |
| 2013/C 258E/26 | Obdavčitev energentov in električne energije *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/96/ES o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (COM(2011)0169 – C7-0105/2011 – 2011/0092(CNS)) | 144 |
| | Petek, 20. april 2012 |
| 2013/C 258E/27 | Predlog spremembe proračuna št. 1/2012: financiranje odbora ITERResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1/2012 za proračunsko leto 2012, oddelek III – Komisija (08136/2012 – C7-0088/2012 – 2012/2011(BUD)) | 161 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Sreda, 18. april 2012

2013/C 258E/17

Koordinacija sistemov socialne varnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 (COM(2010)0794 – C7-0005/2011 – 2010/0380(COD))

125

P7_TC1-COD(2010)0380Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004

126

2013/C 258E/18

Pristop Evropske unije k Pogodbi o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Pogodbi o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji (07434/2012 – C7-0085/2012 – 2012/0028(NLE))

126

2013/C 258E/19

Osnutek protokola o pomislekih irskega naroda glede Lizbonske pogodbe (odobritev) ***Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o predlogu Evropskega sveta, da se ne skliče konvencija o dodatku protokola o pomislekih irskega naroda glede Lizbonske pogodbe k Pogodbi o Evropski uniji ter Pogodbi o delovanju Evropske unije (00092/2011 – C7-0388/2011 – 2011/0816(NLE))

127

2013/C 258E/20

Osnutek protokola o pomislekih irskega naroda o Lizbonski pogodbi (posvetovanje) *Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o osnutku protokola o pomislekih irskega naroda o Lizbonski pogodbi (člen 48(3) Pogodbe o Evropski uniji) (00092/2011 – C7-0387/2011 – 2011/0815(NLE))

128

Četrtek, 19. april 2012

2013/C 258E/21

Prostovoljni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Srednjeafriško republiko o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Srednjeafriško republiko o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (14034/2011 – C7-0046/2012 – 2011/0127(NLE))

130

2013/C 258E/22

Prostovoljni sporazum o partnerstvu med EU in Liberijo o izvrševanju gozdarske zakonodaje, upravljanju in trgovanju pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Liberijo o izvrševanju gozdarske zakonodaje, upravljanju in trgovanju pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (11104/2011 – C7-0241/2011 – 2011/0160(NLE))

130

2013/C 258E/23

Instrumenti za porazdelitev tveganja za države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave glede finančne stabilnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o instrumentih za porazdelitev tveganja za države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave glede finančne stabilnosti (COM(2011)0655 – C7-0350/2011 – 2011/0283(COD))

131

P7_TC1-COD(2011)0283Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. aprila 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o instrumentih za porazdelitev tveganja za države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave glede njihove finančne stabilnosti

132

2013/C 258E/24

Sklenitev Sporazuma med ZDA in EU o uporabi in prenosu evidenc podatkov o potnikih (PNR) ministrstvu ZDA za domovinsko varnost ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o uporabi in prenosu evidenc podatkov o potnikih (PNR) ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost (17433/2011 – C7-0511/2011 – 2011/0382(NLE))

132

2013/C 258E/25

Skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (COM(2011)0121 – C7-0092/2011 – 2011/0058(CNS))

134

2013/C 258E/26

Obdavčitev energentov in električne energije *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/96/ES o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (COM(2011)0169 – C7-0105/2011 – 2011/0092(CNS))

144

Petek, 20. april 2012

2013/C 258E/27

Predlog spremembe proračuna št. 1/2012: financiranje odbora ITERResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1/2012 za proračunsko leto 2012, oddelek III – Komisija (08136/2012 – C7-0088/2012 – 2012/2011(BUD))

161

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2012–2013 Seje: 18.–20. apríla 2012 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 183 E, 23.6.2012. SPREJETA BESEDILA

Sreda, 18. april 2012

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/1

---

Sreda, 18. april 2012Vloga kohezijske politike v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije v okviru EU 2020

P7_TA(2012)0125

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o vlogi kohezijske politike v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije v okviru EU 2020 (2011/2195(INI))

2013/C 258 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju določb iz členov 355 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki najbolj oddaljenim regijam priznava poseben status, in člena 107(3)(a) PDEU o sistemu državne pomoči tem regijam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb iz členov 355 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki najbolj oddaljenim regijam priznava poseben status, in člena 107(3)(a) PDEU o sistemu državne pomoči tem regijam,

| — | ob upoštevanju člena 174 in naslednjih členov PDEU, ki določajo cilj ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter opredeljujejo finančne strukturne instrumente za njihovo uresničevanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 174 in naslednjih členov PDEU, ki določajo cilj ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter opredeljujejo finančne strukturne instrumente za njihovo uresničevanje,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. maja 2004 z naslovom Tesnejše partnerstvo za najbolj oddaljene regije (COM(2004)0343), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. maja 2004 z naslovom Tesnejše partnerstvo za najbolj oddaljene regije (COM(2004)0343),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2005 o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2005 o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2007 z naslovom Strategija za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi (COM(2007)0507) in delovnega dokumenta služb Komisije z dne 12. septembra 2007, ki spremlja to sporočilo, z naslovom Strategija za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi (SEC(2007)1112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2007 z naslovom Strategija za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi (COM(2007)0507) in delovnega dokumenta služb Komisije z dne 12. septembra 2007, ki spremlja to sporočilo, z naslovom Strategija za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi (SEC(2007)1112),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o strategiji za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o strategiji za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. oktobra 2008 z naslovom Najbolj oddaljene regije: prednost Evrope (COM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. oktobra 2008 z naslovom Najbolj oddaljene regije: prednost Evrope (COM(2008)0642),

| — | ob upoštevanju skupnega memoranduma najbolj oddaljenih regij z dne 14. oktobra 2009 o najbolj oddaljenih regijah za obdobje do leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega memoranduma najbolj oddaljenih regij z dne 14. oktobra 2009 o najbolj oddaljenih regijah za obdobje do leta 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom EVROPA 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom EVROPA 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju memoranduma Španije, Francije, Portugalske in najbolj oddaljenih regij z dne 7. maja 2010 o prenovljeni viziji evropske strategije za najbolj oddaljene regije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma Španije, Francije, Portugalske in najbolj oddaljenih regij z dne 7. maja 2010 o prenovljeni viziji evropske strategije za najbolj oddaljene regije,

| — | ob upoštevanju sklepov 3022. seje Sveta za splošne zadeve z dne 14. junija 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 3022. seje Sveta za splošne zadeve z dne 14. junija 2010 (3),

| — | ob upoštevanju prvega poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 24. septembra 2010 o učinkih prenove programa možnosti za oddaljene in otoške regije (POSEI) z leta 2006 (COM(2010)0501), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 24. septembra 2010 o učinkih prenove programa možnosti za oddaljene in otoške regije (POSEI) z leta 2006 (COM(2010)0501),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2010 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (COM(2010)0498), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2010 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (COM(2010)0498),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom Proračun za strategijo Evropa 2020 (COM(2011)0500 – prvi in drugi del), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom Proračun za strategijo Evropa 2020 (COM(2011)0500 – prvi in drugi del),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta z dne 29. junija 2011 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta z dne 29. junija 2011 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (COM(2011)0398),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom Najbolj oddaljene evropske regije in enotni trg: vpliv EU v svetu z dne 12. oktobra 2011 članu Evropske komisije Michelu Barnierju, ki ga je predstavil Pedro Solbes Mira, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom Najbolj oddaljene evropske regije in enotni trg: vpliv EU v svetu z dne 12. oktobra 2011 članu Evropske komisije Michelu Barnierju, ki ga je predstavil Pedro Solbes Mira,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu z dne 18. oktobra 2010 z naslovom Mnenje Komisije v skladu s členom 355(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije o pobudi francoske vlade za spremembo položaja otoka Saint-Barthélemy v razmerju do Evropske unije (COM(2010)0559) in Sklepa Evropskega sveta 2010/718/EU z dne 29. oktobra 2010 o spremembi položaja otoka Saint-Barthélemy v razmerju do Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu z dne 18. oktobra 2010 z naslovom Mnenje Komisije v skladu s členom 355(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije o pobudi francoske vlade za spremembo položaja otoka Saint-Barthélemy v razmerju do Evropske unije (COM(2010)0559) in Sklepa Evropskega sveta 2010/718/EU z dne 29. oktobra 2010 o spremembi položaja otoka Saint-Barthélemy v razmerju do Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju sklepne izjave s XVII. konference predsednikov najbolj oddaljenih regij Evropske unije z dne 3. in 4. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepne izjave s XVII. konference predsednikov najbolj oddaljenih regij Evropske unije z dne 3. in 4. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju prispevkov najbolj oddaljenih regij z dne 15. januarja 2010 k javnemu posvetovanju o delovnem dokumentu Komisije – Posvetovanje o prihodnji strategiji „EU 2020“ (COM(2009)0647), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevkov najbolj oddaljenih regij z dne 15. januarja 2010 k javnemu posvetovanju o delovnem dokumentu Komisije – Posvetovanje o prihodnji strategiji „EU 2020“ (COM(2009)0647),

| — | ob upoštevanju skupnega prispevka najbolj oddaljenih regij z dne 28. januarja 2011 k Petemu poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega prispevka najbolj oddaljenih regij z dne 28. januarja 2011 k Petemu poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji,

| — | ob upoštevanju prispevka najbolj oddaljenih regij EU z dne 28. februarja 2011 z naslovom K aktu za enotni trg (COM(2010)0608 z dne 27. oktobra 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevka najbolj oddaljenih regij EU z dne 28. februarja 2011 z naslovom K aktu za enotni trg (COM(2010)0608 z dne 27. oktobra 2010),

| — | ob upoštevanju skupne platforme z dne 6. julija 2010, naslovljene na predsednika Evropske komisije Joséja Manuela Durăa Barrosa s strani konference poslancev Evropskega parlamenta iz najbolj oddaljenih evropskih regij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne platforme z dne 6. julija 2010, naslovljene na predsednika Evropske komisije Joséja Manuela Durăa Barrosa s strani konference poslancev Evropskega parlamenta iz najbolj oddaljenih evropskih regij,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0084/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0084/2012),

| A. | ker Pogodba v členu 349 predvideva lastno pravno podlago, ki temelji na primarni zakonodaji, s katero so se okrepili poseben pravni status in skupne politike za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

A.

ker Pogodba v členu 349 predvideva lastno pravno podlago, ki temelji na primarni zakonodaji, s katero so se okrepili poseben pravni status in skupne politike za najbolj oddaljene regije;

| B. | ker mora biti kohezijska politika usklajena s strategijo Evropa 2020, ki predvideva politične pobude za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter popolno vključitev teh elementov, katerih namen je spodbujati gospodarstvo z visoko stopnjo zaposlenosti, ki bo podpiralo socialno in teritorialno kohezijo, in ustrezno vključiti vidik najbolj oddaljenih regij; ker so te regije v slabšem začetnem položaju z vidika doseganja navedenih ciljev kot ostale regije in ker najbolj oddaljene regije želijo sodelovati pri doseganju petih ciljev do leta 2020 na področju zaposlovanja, inovacij, izobraževanja, socialne vključenosti, podnebja in energije, in ker kljub potrebi, da se cilje strategije Evropa 2020 usmeri k izkoriščanju njihovega potenciala in k rasti sektorjev odličnosti, ni mogoče spregledati ne strukturnih ovir, s katerimi se soočajo te regije, ne temeljne vloge tradicionalnih sektorjev pri razvoju; |
| --- | --- |

B.

ker mora biti kohezijska politika usklajena s strategijo Evropa 2020, ki predvideva politične pobude za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter popolno vključitev teh elementov, katerih namen je spodbujati gospodarstvo z visoko stopnjo zaposlenosti, ki bo podpiralo socialno in teritorialno kohezijo, in ustrezno vključiti vidik najbolj oddaljenih regij; ker so te regije v slabšem začetnem položaju z vidika doseganja navedenih ciljev kot ostale regije in ker najbolj oddaljene regije želijo sodelovati pri doseganju petih ciljev do leta 2020 na področju zaposlovanja, inovacij, izobraževanja, socialne vključenosti, podnebja in energije, in ker kljub potrebi, da se cilje strategije Evropa 2020 usmeri k izkoriščanju njihovega potenciala in k rasti sektorjev odličnosti, ni mogoče spregledati ne strukturnih ovir, s katerimi se soočajo te regije, ne temeljne vloge tradicionalnih sektorjev pri razvoju;

| C. | ker mora kohezijska politika ostati eden glavnih instrumentov evropskega delovanja za zmanjševanje razlik v evropskih regijah na splošno in zlasti v najbolj oddaljenih regijah, za njihovo vključevanje v notranji trg in njihovo uveljavljanje v zadevnem geografskem prostoru, spodbujanju razvoja in gospodarskega zbliževanja teh regij s celinsko EU ter k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, pri čemer so evropska sredstva bistveni instrument, ampak ta evropska politika ne more sama razrešiti vseh težav, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

C.

ker mora kohezijska politika ostati eden glavnih instrumentov evropskega delovanja za zmanjševanje razlik v evropskih regijah na splošno in zlasti v najbolj oddaljenih regijah, za njihovo vključevanje v notranji trg in njihovo uveljavljanje v zadevnem geografskem prostoru, spodbujanju razvoja in gospodarskega zbliževanja teh regij s celinsko EU ter k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, pri čemer so evropska sredstva bistveni instrument, ampak ta evropska politika ne more sama razrešiti vseh težav, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije;

| D. | ker se najbolj oddaljene regije na gospodarskem področju soočajo z velikim izzivom, ki je spreminjanje omejitev v možnosti in priložnosti za rast, s pomočjo instrumentov, ki omogočajo zmanjševanje neenakosti na področju prostega pretoka oseb, blaga, kapitala in storitev, in ker mora Evropska unija zaradi novih svetovnih izzivov, kot so globalizacija, podnebne spremembe, oskrba z energijo, razvoj obnovljivih virov energije, trajnostno upravljanje naravnih, morskih in kmetijskih virov, ohranjanje biotske raznovrstnosti, socialno vključevanje, boj proti revščini in demografski pritiski, usklajevati vse svoje politike in instrumente; |
| --- | --- |

D.

ker se najbolj oddaljene regije na gospodarskem področju soočajo z velikim izzivom, ki je spreminjanje omejitev v možnosti in priložnosti za rast, s pomočjo instrumentov, ki omogočajo zmanjševanje neenakosti na področju prostega pretoka oseb, blaga, kapitala in storitev, in ker mora Evropska unija zaradi novih svetovnih izzivov, kot so globalizacija, podnebne spremembe, oskrba z energijo, razvoj obnovljivih virov energije, trajnostno upravljanje naravnih, morskih in kmetijskih virov, ohranjanje biotske raznovrstnosti, socialno vključevanje, boj proti revščini in demografski pritiski, usklajevati vse svoje politike in instrumente;

| E. | ker se je zaradi gospodarske, socialne in finančne krize gospodarski položaj zlasti v najbolj oddaljenih regijah poslabšal in ker so se tako razkrile strukturne slabosti njihovih gospodarstev in njihova zunanja odvisnost; |
| --- | --- |

E.

ker se je zaradi gospodarske, socialne in finančne krize gospodarski položaj zlasti v najbolj oddaljenih regijah poslabšal in ker so se tako razkrile strukturne slabosti njihovih gospodarstev in njihova zunanja odvisnost;

| F. | ker evropske naložbe v najbolj oddaljene regije niso le politika odpravljanja zaostankov in nadomestil za omejitve, ampak so tudi naložbe v korist celotne Evropske unije; |
| --- | --- |

F.

ker evropske naložbe v najbolj oddaljene regije niso le politika odpravljanja zaostankov in nadomestil za omejitve, ampak so tudi naložbe v korist celotne Evropske unije;

Diferencirana in skupna obravnava najbolj oddaljenih regij

| 1. | vztraja, da imajo najbolj oddaljene regije v skladu s PDEU pravico do diferencirane in skupne obravnave, ki jim omogoča dostop do največje ravni pomoči ne glede na njihovo stopnjo razvitosti, tako da je njihova edinstvenost ustrezno upoštevana in zaščitena; |
| --- | --- |

1.

vztraja, da imajo najbolj oddaljene regije v skladu s PDEU pravico do diferencirane in skupne obravnave, ki jim omogoča dostop do največje ravni pomoči ne glede na njihovo stopnjo razvitosti, tako da je njihova edinstvenost ustrezno upoštevana in zaščitena;

| 2. | poudarja, da je treba v skladu s sklepi petega poročila o ekonomskem, socialnem in teritorialnem razvoju povečati prožnost instrumentov kohezijske politike, tako da se omogočijo naložbe, s katerimi bo mogoče zagotoviti stopnjo rasti in razvoja v skladu s cilji strategije Evropa 2020 kljub posebnim geografskim in demografskim pogojem; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba v skladu s sklepi petega poročila o ekonomskem, socialnem in teritorialnem razvoju povečati prožnost instrumentov kohezijske politike, tako da se omogočijo naložbe, s katerimi bo mogoče zagotoviti stopnjo rasti in razvoja v skladu s cilji strategije Evropa 2020 kljub posebnim geografskim in demografskim pogojem;

| 3. | se strinja, da morajo najbolj oddaljene regije slediti glavnim ciljem iz strategije Evropa 2020, vendar vztraja, da jih je treba prilagoditi njihovim razmeram ter upoštevati njihovo regionalno raznolikost, strukturni položaj in potencialne prednosti; pri tem pa poudarja, da bi bilo treba člen 349 PDEU, ki predvideva sprejetje posebnih ukrepov za zmanjšanje učinka značilnosti najbolj oddaljenih regij, pogosteje uporabljati in mu priznati pravno, institucionalno in politično področje uporabe, potrebno, da se najbolj oddaljenim regijam omogočijo pravično vključevanje ter gospodarski in socialni razvoj na notranjem trgu in širše, v Evropski uniji, kot tudi njihovo polno udeležbo, enakovredno z drugimi regijami, v vseh ustreznih programih Unije; |
| --- | --- |

3.

se strinja, da morajo najbolj oddaljene regije slediti glavnim ciljem iz strategije Evropa 2020, vendar vztraja, da jih je treba prilagoditi njihovim razmeram ter upoštevati njihovo regionalno raznolikost, strukturni položaj in potencialne prednosti; pri tem pa poudarja, da bi bilo treba člen 349 PDEU, ki predvideva sprejetje posebnih ukrepov za zmanjšanje učinka značilnosti najbolj oddaljenih regij, pogosteje uporabljati in mu priznati pravno, institucionalno in politično področje uporabe, potrebno, da se najbolj oddaljenim regijam omogočijo pravično vključevanje ter gospodarski in socialni razvoj na notranjem trgu in širše, v Evropski uniji, kot tudi njihovo polno udeležbo, enakovredno z drugimi regijami, v vseh ustreznih programih Unije;

| 4. | meni, da je treba v odnosu do najbolj oddaljenih regij pokazati prilagodljivost v zvezi z osredotočanjem na tri glavne tematske cilje, predvidene v novih predlogih uredb od leta 2014 dalje, kar bi preprečilo pretirano omejitev možnosti za diverzifikacijo in razvoj obstoječega potenciala ter možnosti za izrabo njihovih primerjalnih in konkurenčnih prednosti; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba v odnosu do najbolj oddaljenih regij pokazati prilagodljivost v zvezi z osredotočanjem na tri glavne tematske cilje, predvidene v novih predlogih uredb od leta 2014 dalje, kar bi preprečilo pretirano omejitev možnosti za diverzifikacijo in razvoj obstoječega potenciala ter možnosti za izrabo njihovih primerjalnih in konkurenčnih prednosti;

| 5. | zahteva uporabo drugih meril za ugotavljanje upravičenosti najbolj oddaljenih regij do sredstev iz strukturnih skladov, saj merilo BDP na prebivalca ne odraža posebnih razmer v teh regijah ter je v nasprotju z duhom statusa najbolj oddaljenih regij in s samo Pogodbo; v zvezi s tem zahteva izvajanje posebnega merila, ki bo najbolj oddaljene regije uvrstilo med najmanj razvite regije, ne glede na njihov BDP, ker je ta pristop najbolj prilagojen njihovemu posebnemu položaju; nadalje vztraja, da mora biti stopnja sofinanciranja za najbolj oddaljene regije v okviru vseh instrumentov za pomoč tem regijam 85 %; zahteva podaljšanje roka za izvrševanje financiranja v najbolj oddaljenih regijah, da bi lahko bolje izkoristili sredstva; |
| --- | --- |

5.

zahteva uporabo drugih meril za ugotavljanje upravičenosti najbolj oddaljenih regij do sredstev iz strukturnih skladov, saj merilo BDP na prebivalca ne odraža posebnih razmer v teh regijah ter je v nasprotju z duhom statusa najbolj oddaljenih regij in s samo Pogodbo; v zvezi s tem zahteva izvajanje posebnega merila, ki bo najbolj oddaljene regije uvrstilo med najmanj razvite regije, ne glede na njihov BDP, ker je ta pristop najbolj prilagojen njihovemu posebnemu položaju; nadalje vztraja, da mora biti stopnja sofinanciranja za najbolj oddaljene regije v okviru vseh instrumentov za pomoč tem regijam 85 %; zahteva podaljšanje roka za izvrševanje financiranja v najbolj oddaljenih regijah, da bi lahko bolje izkoristili sredstva;

| 6. | obžaluje, da je bilo v okviru dodatnih finančnih sredstev za najbolj oddaljene regije in regije z zelo nizko gostoto prebivalstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) predlagano znižanje pomoči v finančnem obdobju 2014–2020, in izraža zaskrbljenost, ker so se ta finančna sredstva, prvotno namenjena za nadomestila za posledice strukturnih omejitev najbolj oddaljenih regij in regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, spremenila zaradi preusmeritve 50 % teh sredstev v drugačne cilje; zahteva 85-odstotno stopnjo sofinanciranja za ta sredstva, kot je običajno pri ESRR; v zvezi s tem zahteva, da finančna prizadevanja za uresničevanje strategije Evropa 2020 vključujejo dostop do evropske finančne pomoči realno vsaj v enaki višini kot v sedanjem finančnem okviru za skladno in učinkovito izvajanje strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da je bilo v okviru dodatnih finančnih sredstev za najbolj oddaljene regije in regije z zelo nizko gostoto prebivalstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) predlagano znižanje pomoči v finančnem obdobju 2014–2020, in izraža zaskrbljenost, ker so se ta finančna sredstva, prvotno namenjena za nadomestila za posledice strukturnih omejitev najbolj oddaljenih regij in regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, spremenila zaradi preusmeritve 50 % teh sredstev v drugačne cilje; zahteva 85-odstotno stopnjo sofinanciranja za ta sredstva, kot je običajno pri ESRR; v zvezi s tem zahteva, da finančna prizadevanja za uresničevanje strategije Evropa 2020 vključujejo dostop do evropske finančne pomoči realno vsaj v enaki višini kot v sedanjem finančnem okviru za skladno in učinkovito izvajanje strategije Evropa 2020;

| 7. | obžaluje, da so se zmanjšala sredstva za druga področja kohezijske politike, Komisija namreč za naslednje programsko obdobje predlaga skupno 5,1-odstotno zmanjšanje financiranja ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, izraženo v stalnih cenah iz leta 2011, vključno z 20,2-odstotnim zmanjšanjem financiranja ukrepov za konvergenčne regije (brez regij v prehodnem obdobju), 5,6-odstotnim zmanjšanjem financiranja za konkurenčne regije ter 2,9-odstotnim zmanjšanjem sredstev Kohezijskega sklada; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da so se zmanjšala sredstva za druga področja kohezijske politike, Komisija namreč za naslednje programsko obdobje predlaga skupno 5,1-odstotno zmanjšanje financiranja ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, izraženo v stalnih cenah iz leta 2011, vključno z 20,2-odstotnim zmanjšanjem financiranja ukrepov za konvergenčne regije (brez regij v prehodnem obdobju), 5,6-odstotnim zmanjšanjem financiranja za konkurenčne regije ter 2,9-odstotnim zmanjšanjem sredstev Kohezijskega sklada;

| 8. | pozdravlja načrt Komisije, da bo v večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 vključila proračunsko vrstico za "najbolj oddaljene regije in regije z zelo nizko gostoto prebivalstva", saj bo tako vzpostavljena jasnejša povezava med sredstvi, dodeljenimi tem regijam, in njihovimi cilji; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja načrt Komisije, da bo v večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 vključila proračunsko vrstico za "najbolj oddaljene regije in regije z zelo nizko gostoto prebivalstva", saj bo tako vzpostavljena jasnejša povezava med sredstvi, dodeljenimi tem regijam, in njihovimi cilji;

| 9. | opozarja, da v predlogu uredbe o prihodnjem Evropskem socialnem skladu (ESS) položaj najbolj oddaljenih regij ponovno ni omenjen, kljub upoštevanju strukturnih značilnosti, naštetih v členu 349 PDEU, in posebnega gospodarskega položaja, zaradi katerega spadajo med regije z najvišjo stopnjo brezposelnosti v Uniji; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da v predlogu uredbe o prihodnjem Evropskem socialnem skladu (ESS) položaj najbolj oddaljenih regij ponovno ni omenjen, kljub upoštevanju strukturnih značilnosti, naštetih v členu 349 PDEU, in posebnega gospodarskega položaja, zaradi katerega spadajo med regije z najvišjo stopnjo brezposelnosti v Uniji;

| 10. | poudarja, da je treba prilagoditi evropske fiskalne in carinske politike, da bi okrepili konkurenčnost gospodarstev najbolj oddaljenih regij; poudarja tudi bistven pomen ustreznih fiskalnih in carinskih ureditev za diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti in ustvarjanje trajnih delovnih mest v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba prilagoditi evropske fiskalne in carinske politike, da bi okrepili konkurenčnost gospodarstev najbolj oddaljenih regij; poudarja tudi bistven pomen ustreznih fiskalnih in carinskih ureditev za diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti in ustvarjanje trajnih delovnih mest v najbolj oddaljenih regijah;

| 11. | zahteva, da morajo državljani najbolj oddaljenih regij uživati prednosti notranjega trga enako kot drugi državljani Unije in da se sprejmejo ukrepi v skladu s priporočili iz Solbesovega poročila; zahteva, da se preuči možnost za pripravo okvira o državnih pomočeh za najbolj oddaljene regije in zagovarja ohranitev sedanje ravni intenzivnosti pomoči za naložbe v velika, srednja in mala podjetja ter možnost dodeljevanja nezmanjšane in časovno neomejene pomoči za tekoče poslovanje v prilagodljivem regulativnem okviru, saj te pomoči dokazano ne škodijo konkurenci in pomagajo najbolj oddaljenim regijam doseči cilje iz strategije Evropa 2020, zlasti na področju inovacij, raziskav in okolja; glede tega poudarja pomen javnih storitev pri zagotavljanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije najbolj oddaljenih regij, zlasti v sektorjih zračnega in pomorskega prometa, poštnih storitev, energije in komunikacij; |
| --- | --- |

11.

zahteva, da morajo državljani najbolj oddaljenih regij uživati prednosti notranjega trga enako kot drugi državljani Unije in da se sprejmejo ukrepi v skladu s priporočili iz Solbesovega poročila; zahteva, da se preuči možnost za pripravo okvira o državnih pomočeh za najbolj oddaljene regije in zagovarja ohranitev sedanje ravni intenzivnosti pomoči za naložbe v velika, srednja in mala podjetja ter možnost dodeljevanja nezmanjšane in časovno neomejene pomoči za tekoče poslovanje v prilagodljivem regulativnem okviru, saj te pomoči dokazano ne škodijo konkurenci in pomagajo najbolj oddaljenim regijam doseči cilje iz strategije Evropa 2020, zlasti na področju inovacij, raziskav in okolja; glede tega poudarja pomen javnih storitev pri zagotavljanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije najbolj oddaljenih regij, zlasti v sektorjih zračnega in pomorskega prometa, poštnih storitev, energije in komunikacij;

| 12. | poudarja pomen podpiranja malih in srednjih podjetij z dodeljevanjem sredstev Unije, namenjenih razvoju proizvodne strukture v najbolj oddaljenih regijah ter spodbujanju strokovnega usposabljanja delavcev, kar bi povečalo vrednost izdelkov, značilnih za te regije, in lokalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen podpiranja malih in srednjih podjetij z dodeljevanjem sredstev Unije, namenjenih razvoju proizvodne strukture v najbolj oddaljenih regijah ter spodbujanju strokovnega usposabljanja delavcev, kar bi povečalo vrednost izdelkov, značilnih za te regije, in lokalnega gospodarstva;

| 13. | meni, da morajo imeti ukrepi Unije ključno vlogo in spodbujati pobude za razvoj najbolj oddaljenih regij v centre odličnosti na podlagi sektorjev, ki izkoriščajo svoje prednosti in strokovno znanje, kot so ravnanje z odpadki, obnovljivi viri energije, energetska samozadostnost, biotska raznovrstnost, mobilnost študentov, raziskave na področju podnebnih sprememb ali celo krizno upravljanje; meni, da če ukrepi, sprejeti na evropski ravni in na podlagi splošnih značilnosti evropske celine, v najbolj oddaljenih regijah niso vedno učinkoviti, pa se poskusne ureditve, ki jih dovoljuje člen 349 Pogodbe, ki so res uspešne, lahko razširijo na vso Unijo; spodbuja Komisijo, naj v teh regijah čim bolj poveča poskusne ureditve, katerih cilj je inovativna, solidarna in trajnostna rast; |
| --- | --- |

13.

meni, da morajo imeti ukrepi Unije ključno vlogo in spodbujati pobude za razvoj najbolj oddaljenih regij v centre odličnosti na podlagi sektorjev, ki izkoriščajo svoje prednosti in strokovno znanje, kot so ravnanje z odpadki, obnovljivi viri energije, energetska samozadostnost, biotska raznovrstnost, mobilnost študentov, raziskave na področju podnebnih sprememb ali celo krizno upravljanje; meni, da če ukrepi, sprejeti na evropski ravni in na podlagi splošnih značilnosti evropske celine, v najbolj oddaljenih regijah niso vedno učinkoviti, pa se poskusne ureditve, ki jih dovoljuje člen 349 Pogodbe, ki so res uspešne, lahko razširijo na vso Unijo; spodbuja Komisijo, naj v teh regijah čim bolj poveča poskusne ureditve, katerih cilj je inovativna, solidarna in trajnostna rast;

Ustrezen in poseben okvir evropskih politik za najbolj oddaljene regije

| 14. | poziva k odločnejšim ukrepom za pomoč kmetijstvu v okviru ureditve POSEI, da bi se lahko soočili s konkurenčnimi pridelovalci, ki imajo prednost zaradi nižjih proizvodnih stroškov, in zahteva ohranitev posebnih ureditev za najbolj oddaljene regije v okviru skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

14.

poziva k odločnejšim ukrepom za pomoč kmetijstvu v okviru ureditve POSEI, da bi se lahko soočili s konkurenčnimi pridelovalci, ki imajo prednost zaradi nižjih proizvodnih stroškov, in zahteva ohranitev posebnih ureditev za najbolj oddaljene regije v okviru skupne kmetijske politike;

| 15. | zagovarja, da je treba izvesti predhodno oceno učinka osnutkov evropske zakonodaje na ravni gospodarstva najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

15.

zagovarja, da je treba izvesti predhodno oceno učinka osnutkov evropske zakonodaje na ravni gospodarstva najbolj oddaljenih regij;

| 16. | poudarja, da je treba ohraniti ukrepe za trajnostno upravljanje in varovanje morskih virov, postopno omejiti dostop do morskih območij, opredeljenih kot biološko in geografsko občutljiva, le še lokalnim flotam in uporabljati okolju prijazna ribolovnega orodja, povečati vrednost ribogojstva, ponovno uvesti možnost dodeljevanja pomoči za obnovitev in posodobitev flote, da se izboljšajo varnostni in higienski pogoji in izvajajo dobre prakse, ter poziva k povišanju nadomestil za dodatne stroške v okviru ureditve POSEI za ribištvo; vztraja, da potrebujemo pristop, ki bi bil bolje prilagojen resničnemu stanju vsake regije, pri tem pa se je treba opreti na različne modele sektorskega razvoja, ki jih pripravijo lokalni akterji; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba ohraniti ukrepe za trajnostno upravljanje in varovanje morskih virov, postopno omejiti dostop do morskih območij, opredeljenih kot biološko in geografsko občutljiva, le še lokalnim flotam in uporabljati okolju prijazna ribolovnega orodja, povečati vrednost ribogojstva, ponovno uvesti možnost dodeljevanja pomoči za obnovitev in posodobitev flote, da se izboljšajo varnostni in higienski pogoji in izvajajo dobre prakse, ter poziva k povišanju nadomestil za dodatne stroške v okviru ureditve POSEI za ribištvo; vztraja, da potrebujemo pristop, ki bi bil bolje prilagojen resničnemu stanju vsake regije, pri tem pa se je treba opreti na različne modele sektorskega razvoja, ki jih pripravijo lokalni akterji;

| 17. | obžaluje, da predlog reforme skupne ribiške politike ne upošteva dovolj stanja in resničnosti v najbolj oddaljenih regijah; poudarja pomen pomorske razsežnosti najbolj oddaljenih regij in pomen ribištva pri prostorskem načrtovanju in zaposlovanju lokalnega prebivalstva glede na izključno ekonomsko cono teh regij, katerih potencial je treba izkoristiti z uvedbo konkretnih in skladnih ukrepov za razvoj resničnega pomorskega gospodarstva in ga ustrezno upoštevati pri načrtovanju celovite evropske pomorske politike; opozarja, da so velikanska biogenetska in mineralna bogastva morskega dna najbolj oddaljenih regij gospodarsko vse zanimivejša in da je to treba upoštevati v "novi evropski strategiji za najbolj oddaljene regije", da se zagotovi razvoj gospodarstva znanja, ki temelji na morju; glede tega meni, da najbolj oddaljene regije sodijo v središče pomorske politike Unije, in vztraja pri vlogi, ki jo te regije lahko imajo na področju trajnostnega izkoriščanja morij in obalnih območij ter glede mednarodnega pomorskega upravljanja, in da nameravajo atlantske najbolj oddaljene regije sodelovati v strategiji za Atlantik, ki se pripravlja; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da predlog reforme skupne ribiške politike ne upošteva dovolj stanja in resničnosti v najbolj oddaljenih regijah; poudarja pomen pomorske razsežnosti najbolj oddaljenih regij in pomen ribištva pri prostorskem načrtovanju in zaposlovanju lokalnega prebivalstva glede na izključno ekonomsko cono teh regij, katerih potencial je treba izkoristiti z uvedbo konkretnih in skladnih ukrepov za razvoj resničnega pomorskega gospodarstva in ga ustrezno upoštevati pri načrtovanju celovite evropske pomorske politike; opozarja, da so velikanska biogenetska in mineralna bogastva morskega dna najbolj oddaljenih regij gospodarsko vse zanimivejša in da je to treba upoštevati v "novi evropski strategiji za najbolj oddaljene regije", da se zagotovi razvoj gospodarstva znanja, ki temelji na morju; glede tega meni, da najbolj oddaljene regije sodijo v središče pomorske politike Unije, in vztraja pri vlogi, ki jo te regije lahko imajo na področju trajnostnega izkoriščanja morij in obalnih območij ter glede mednarodnega pomorskega upravljanja, in da nameravajo atlantske najbolj oddaljene regije sodelovati v strategiji za Atlantik, ki se pripravlja;

| 18. | opozarja na pomen turizma in poziva Komisijo, naj pospeši izvajanje evropskega akcijskega načrta in zagotovi boljše usklajevanje obstoječih virov financiranja, pri čemer naj posveti posebno pozornost najbolj oddaljenim regijam; |
| --- | --- |

18.

opozarja na pomen turizma in poziva Komisijo, naj pospeši izvajanje evropskega akcijskega načrta in zagotovi boljše usklajevanje obstoječih virov financiranja, pri čemer naj posveti posebno pozornost najbolj oddaljenim regijam;

| 19. | vztraja, da želijo najbolj oddaljene regije oblikovati strategijo na področju raziskav in inovacij ter rasti podjetij v teh regijah, zlasti s spodbujanjem podjetniškega duha pri mladih, s čimer bi se razvila mala in srednja podjetja, mladi pa bi se izognili brezposelnosti; poziva k razvoju tehnoloških infrastruktur in centrov za inovacije na evropski ravni, razvoju projektov in partnerstev z znanstvenim in tehnološkim sektorjem ter k izmenjavi zamisli in dobrih praks v okviru evropskih mrež za spodbujanje inovacij in strategij pametne specializacije, kot je platforma S3, in dolgoročnih naložb v najbolj oddaljene regije v okviru kohezijskih sredstev in za zagotavljanje dejavne udeležbe pri vodilnih projektih strategije Evropa 2020; zahteva, da se nadaljujejo dosedanji napori v korist najbolj oddaljenih regij, da se na eni strani okrepi uveljavljanje lokalnih raziskovalnih možnosti v skladu s potencialom, na drugi pa spodbudi in podpre razvoj privlačnih in uspešnih univerz, ki dejansko imajo sredstva in so na ravni drugih univerz na ozemlju Unije; |
| --- | --- |

19.

vztraja, da želijo najbolj oddaljene regije oblikovati strategijo na področju raziskav in inovacij ter rasti podjetij v teh regijah, zlasti s spodbujanjem podjetniškega duha pri mladih, s čimer bi se razvila mala in srednja podjetja, mladi pa bi se izognili brezposelnosti; poziva k razvoju tehnoloških infrastruktur in centrov za inovacije na evropski ravni, razvoju projektov in partnerstev z znanstvenim in tehnološkim sektorjem ter k izmenjavi zamisli in dobrih praks v okviru evropskih mrež za spodbujanje inovacij in strategij pametne specializacije, kot je platforma S3, in dolgoročnih naložb v najbolj oddaljene regije v okviru kohezijskih sredstev in za zagotavljanje dejavne udeležbe pri vodilnih projektih strategije Evropa 2020; zahteva, da se nadaljujejo dosedanji napori v korist najbolj oddaljenih regij, da se na eni strani okrepi uveljavljanje lokalnih raziskovalnih možnosti v skladu s potencialom, na drugi pa spodbudi in podpre razvoj privlačnih in uspešnih univerz, ki dejansko imajo sredstva in so na ravni drugih univerz na ozemlju Unije;

| 20. | poudarja, da je treba poenostaviti sinergijo med finančnimi sredstvi kohezijske politike in okvirnim programom za raziskave in razvoj, da bi okrepili razvoj najbolj oddaljenih regij in omejili premajhno izkoriščenost sredstev za raziskave; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba poenostaviti sinergijo med finančnimi sredstvi kohezijske politike in okvirnim programom za raziskave in razvoj, da bi okrepili razvoj najbolj oddaljenih regij in omejili premajhno izkoriščenost sredstev za raziskave;

| 21. | poudarja, da mora enotni evropski prometni prostor prispevati k zagotavljanju vključujoče rasti najbolj oddaljenih regij, k zmanjševanju njihove nedostopnosti in k boju proti podnebnim spremembam; poziva k uvedbi posebnega okvira za podporo prometu v najbolj oddaljenih regijah, ki bo koristil zlasti javnemu prometu in razvoju pomorskega prometu med otoki; poziva tudi k oblikovanju logističnih platform in k izvajanju projektov, kot so pomorske avtoceste; poudarja potencial programa Marco Polo za najbolj oddaljene regije; poziva Komisijo, naj ga prilagodi in podaljša tudi po letu 2013, ter zahteva, naj se "mehanizem za medsebojno povezanost Evrope" posebej sklicuje na najbolj oddaljene regije; vztraja, da se najbolj oddaljene regije vključijo v mrežo TEN-T novega instrumenta za boljšo medsebojno povezanost v Evropi; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da mora enotni evropski prometni prostor prispevati k zagotavljanju vključujoče rasti najbolj oddaljenih regij, k zmanjševanju njihove nedostopnosti in k boju proti podnebnim spremembam; poziva k uvedbi posebnega okvira za podporo prometu v najbolj oddaljenih regijah, ki bo koristil zlasti javnemu prometu in razvoju pomorskega prometu med otoki; poziva tudi k oblikovanju logističnih platform in k izvajanju projektov, kot so pomorske avtoceste; poudarja potencial programa Marco Polo za najbolj oddaljene regije; poziva Komisijo, naj ga prilagodi in podaljša tudi po letu 2013, ter zahteva, naj se "mehanizem za medsebojno povezanost Evrope" posebej sklicuje na najbolj oddaljene regije; vztraja, da se najbolj oddaljene regije vključijo v mrežo TEN-T novega instrumenta za boljšo medsebojno povezanost v Evropi;

| 22. | opozarja, da odvisnost najbolj oddaljenih regij od uvoženih fosilnih goriv povzroča visoke dodatne stroške; ugotavlja tudi, da so naložbe regionalne politike v najbolj oddaljenih regijah za boj proti podnebnim spremembam relativno nizke; predlaga, da se okrepita sektor obnovljivih virov energije in energetska učinkovitost s pobudami, kakršna je "pakt med otoki", katere namen je izdelati lokalne akcijske načrte za obnovljive vire energije in donosne projekte za zmanjšanje emisij CO2 za najmanj 20 % do leta 2020, in uvede poseben program za raziskovalne projekte na področju obnovljivih virov energije in diverzifikacije regionalne energetske osnove, zlasti na področju geotermalne energije, energije plimovanja in vodika, in uvede poseben program na področju energije, da bi zmanjšali stroške zaradi oddaljenosti, infrastrukture in storitev, s čimer bi spodbujali visoko zastavljene politike najbolj oddaljenih regij na področju razvoja obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da odvisnost najbolj oddaljenih regij od uvoženih fosilnih goriv povzroča visoke dodatne stroške; ugotavlja tudi, da so naložbe regionalne politike v najbolj oddaljenih regijah za boj proti podnebnim spremembam relativno nizke; predlaga, da se okrepita sektor obnovljivih virov energije in energetska učinkovitost s pobudami, kakršna je "pakt med otoki", katere namen je izdelati lokalne akcijske načrte za obnovljive vire energije in donosne projekte za zmanjšanje emisij CO2 za najmanj 20 % do leta 2020, in uvede poseben program za raziskovalne projekte na področju obnovljivih virov energije in diverzifikacije regionalne energetske osnove, zlasti na področju geotermalne energije, energije plimovanja in vodika, in uvede poseben program na področju energije, da bi zmanjšali stroške zaradi oddaljenosti, infrastrukture in storitev, s čimer bi spodbujali visoko zastavljene politike najbolj oddaljenih regij na področju razvoja obnovljivih virov energije;

| 23. | z zaskrbljenostjo opaža vpliv podnebnih sprememb na najbolj oddaljene regije, zlasti višanje gladine vode; poziva Unijo, naj to vprašanje obravnava v svoji strategiji na področju preprečevanja podnebnih sprememb in odzivanja nanje; priporoča ustrezno uporabo virov energije in razvoj potenciala obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

23.

z zaskrbljenostjo opaža vpliv podnebnih sprememb na najbolj oddaljene regije, zlasti višanje gladine vode; poziva Unijo, naj to vprašanje obravnava v svoji strategiji na področju preprečevanja podnebnih sprememb in odzivanja nanje; priporoča ustrezno uporabo virov energije in razvoj potenciala obnovljivih virov energije;

| 24. | poziva Komisijo, naj oblikuje poseben program na področju energije, prometa ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki bo temeljil na ureditvi POSEI in omogočal višjo stopnjo sinergije z drugimi sklopi ukrepov Unije na teh področjih; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj oblikuje poseben program na področju energije, prometa ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki bo temeljil na ureditvi POSEI in omogočal višjo stopnjo sinergije z drugimi sklopi ukrepov Unije na teh področjih;

| 25. | meni, da je treba državam članicam pomagati, da prebivalcem teh regij zagotovijo popoln dostop do informacijskih virov in sredstev obveščanja, ki jih omogočajo nove tehnologije, na primer širokopasovna tehnologija in brezžične tehnologije, vključno s satelitom, ter zlasti dostop do širokopasovne infrastrukture, da se tako prek digitalizacije storitev spodbudita gospodarska rast in boljše upravljanje; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli vsi prebivalci najbolj oddaljenih regij do leta 2013 dostop do širokopasovnega interneta; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba državam članicam pomagati, da prebivalcem teh regij zagotovijo popoln dostop do informacijskih virov in sredstev obveščanja, ki jih omogočajo nove tehnologije, na primer širokopasovna tehnologija in brezžične tehnologije, vključno s satelitom, ter zlasti dostop do širokopasovne infrastrukture, da se tako prek digitalizacije storitev spodbudita gospodarska rast in boljše upravljanje; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli vsi prebivalci najbolj oddaljenih regij do leta 2013 dostop do širokopasovnega interneta;

| 26. | spoznava posledice čedalje večje digitalne izključenosti, ki lahko začne resno ovirati razvoj, glede na to, da digitalno gospodarstvo nedvomno poganja gospodarski razvoj v Uniji; |
| --- | --- |

26.

spoznava posledice čedalje večje digitalne izključenosti, ki lahko začne resno ovirati razvoj, glede na to, da digitalno gospodarstvo nedvomno poganja gospodarski razvoj v Uniji;

| 27. | ocenjuje, da bi inovativno financiranje kohezijske politike delno lahko odgovorilo na kronično pomanjkanje naložb v mikro ter mala in srednja podjetja v najbolj oddaljenih regijah, in poudarja, da je treba zboljšati dostop podjetij iz najbolj oddaljenih regij do financiranja, zlasti z vzpostavitvijo dialoga s skupino EIB ter s podpiranjem ustanovitve lokalnih naložbenih skladov v vsaki najbolj oddaljeni regiji in razvoja regionalnih trgov tveganega kapitala v skladu s predlogom iz poročila Pedra Solbesa Mire o evropskih najbolj oddaljenih regijah na enotnem trgu, ki je omenjeno zgoraj; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v ta namen predlaga zakonodajni akt; |
| --- | --- |

27.

ocenjuje, da bi inovativno financiranje kohezijske politike delno lahko odgovorilo na kronično pomanjkanje naložb v mikro ter mala in srednja podjetja v najbolj oddaljenih regijah, in poudarja, da je treba zboljšati dostop podjetij iz najbolj oddaljenih regij do financiranja, zlasti z vzpostavitvijo dialoga s skupino EIB ter s podpiranjem ustanovitve lokalnih naložbenih skladov v vsaki najbolj oddaljeni regiji in razvoja regionalnih trgov tveganega kapitala v skladu s predlogom iz poročila Pedra Solbesa Mire o evropskih najbolj oddaljenih regijah na enotnem trgu, ki je omenjeno zgoraj; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v ta namen predlaga zakonodajni akt;

| 28. | želi, da se v teh regijah na omejenih področjih uvedejo poskusne ureditve na področju oddaje javnih naročil, ob upoštevanju teritorialne pripadnosti ponudnikov v postopku dodelitve naročila; |
| --- | --- |

28.

želi, da se v teh regijah na omejenih področjih uvedejo poskusne ureditve na področju oddaje javnih naročil, ob upoštevanju teritorialne pripadnosti ponudnikov v postopku dodelitve naročila;

Boljše upravljanje ter vključevanje najbolj oddaljenih regij v Unijo in v njen geografski prostor

| 29. | zagovarja večje sodelovanje regionalnih oblasti najbolj oddaljenih regij pri pripravi in izvajanju programov in politik Unije v skladu z načeli prožnosti, prilagodljivosti in modularnosti v okviru subsidiarnosti in upravljanja na več ravneh ter v partnerstvu, z zasebnim sektorjem in s civilno družbo, da se zagotovi upoštevanje njihovih posebnih potreb na vseh ravneh procesa odločanja, kot tudi za večjo vidnost teh regij v evropskih institucijah; |
| --- | --- |

29.

zagovarja večje sodelovanje regionalnih oblasti najbolj oddaljenih regij pri pripravi in izvajanju programov in politik Unije v skladu z načeli prožnosti, prilagodljivosti in modularnosti v okviru subsidiarnosti in upravljanja na več ravneh ter v partnerstvu, z zasebnim sektorjem in s civilno družbo, da se zagotovi upoštevanje njihovih posebnih potreb na vseh ravneh procesa odločanja, kot tudi za večjo vidnost teh regij v evropskih institucijah;

| 30. | meni, da je ena od glavnih pomanjkljivosti najbolj oddaljenih regij upravljanje njihovih virov; meni, da jim je treba zagotoviti zadostne elemente za upravljanje svojih naložb, zlasti v infrastrukturo, ki ni povezana le s prevozom, ampak tudi z vodo, energijo in ravnanjem z odpadki; |
| --- | --- |

30.

meni, da je ena od glavnih pomanjkljivosti najbolj oddaljenih regij upravljanje njihovih virov; meni, da jim je treba zagotoviti zadostne elemente za upravljanje svojih naložb, zlasti v infrastrukturo, ki ni povezana le s prevozom, ampak tudi z vodo, energijo in ravnanjem z odpadki;

| 31. | opozarja, da je zgoraj omenjeno poročilo Pedra Solbesa Mire o najbolj oddaljenih evropskih regijah na enotnem trgu pokazalo, da gospodarstva teh regij pri skoraj vseh vidikih bremenijo dodatni stroški; opozarja Evropsko komisijo na monopole, zlorabe prevladujočega položaja in nezakonite dogovore, ki imajo za nepravično posledico povečevanje življenjskih stroškov; zahteva, da Komisija opravi podrobno študijo o oblikovanju cen v najbolj oddaljenih regijah, da se določijo vzvodi delovanja, s katerimi bo skupni trg na teh ozemljih postal učinkovitejši; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da je zgoraj omenjeno poročilo Pedra Solbesa Mire o najbolj oddaljenih evropskih regijah na enotnem trgu pokazalo, da gospodarstva teh regij pri skoraj vseh vidikih bremenijo dodatni stroški; opozarja Evropsko komisijo na monopole, zlorabe prevladujočega položaja in nezakonite dogovore, ki imajo za nepravično posledico povečevanje življenjskih stroškov; zahteva, da Komisija opravi podrobno študijo o oblikovanju cen v najbolj oddaljenih regijah, da se določijo vzvodi delovanja, s katerimi bo skupni trg na teh ozemljih postal učinkovitejši;

| 32. | opozarja, da so najbolj oddaljene regije meje EU s preostalim svetom, in poziva k uporabi pristopa, zlasti z nadaljevanjem razmislekov, ki jih je napovedala Komisija, v partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami, ki upošteva sosedstvo s tretjimi državami EU, vključno z državami s posebnimi zgodovinskimi in kulturnimi vezmi; opozarja na težave pri vključevanju v ustrezna geografska območja in na potrebo, da se poiščejo posebni inovativni pristopi, ki spodbujajo dejansko regionalno povezovanje s skupnimi programi in projekti med najbolj oddaljenimi regijami in sosedskimi tretjimi državami, ter da se podpre vzpostavitev dobrih povezav na ustreznih geografskih območjih; poudarja pomen učinkov zunanje razsežnosti nekaterih evropskih politik na najbolj oddaljene regije in poudarja, da je treba izvesti študije, da se oceni vpliv mednarodnih trgovinskih in ribolovnih sporazumov in učinke le-teh na najbolj oddaljene regije in njihovo lokalno proizvodnjo, pri čemer se določijo nadomestni ukrepi za ublažitev škode, ki je posledica sklepanja teh sporazumov; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da so najbolj oddaljene regije meje EU s preostalim svetom, in poziva k uporabi pristopa, zlasti z nadaljevanjem razmislekov, ki jih je napovedala Komisija, v partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami, ki upošteva sosedstvo s tretjimi državami EU, vključno z državami s posebnimi zgodovinskimi in kulturnimi vezmi; opozarja na težave pri vključevanju v ustrezna geografska območja in na potrebo, da se poiščejo posebni inovativni pristopi, ki spodbujajo dejansko regionalno povezovanje s skupnimi programi in projekti med najbolj oddaljenimi regijami in sosedskimi tretjimi državami, ter da se podpre vzpostavitev dobrih povezav na ustreznih geografskih območjih; poudarja pomen učinkov zunanje razsežnosti nekaterih evropskih politik na najbolj oddaljene regije in poudarja, da je treba izvesti študije, da se oceni vpliv mednarodnih trgovinskih in ribolovnih sporazumov in učinke le-teh na najbolj oddaljene regije in njihovo lokalno proizvodnjo, pri čemer se določijo nadomestni ukrepi za ublažitev škode, ki je posledica sklepanja teh sporazumov;

| 33. | obžaluje, da generalni direktorat za trgovino ne upošteva posebnosti najbolj oddaljenih regij že od začetka pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ter poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje s prizadevanjem za dogovor, ki upošteva interese zadevnih najbolj oddaljenih regij, v okviru končnih sporazumov, ki se bodo sklenili z državami AKP; |
| --- | --- |

33.

obžaluje, da generalni direktorat za trgovino ne upošteva posebnosti najbolj oddaljenih regij že od začetka pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ter poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje s prizadevanjem za dogovor, ki upošteva interese zadevnih najbolj oddaljenih regij, v okviru končnih sporazumov, ki se bodo sklenili z državami AKP;

| 34. | ponovno opozarja, da je potrebna večja sinergija med sredstvi kohezijske politike in Evropskega razvojnega sklada, da se izboljšajo projekti v skupnem interesu in regionalna vključenost najbolj oddaljenih regij; v zvezi s tem ponavlja stališče Evropskega parlamenta o vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun; |
| --- | --- |

34.

ponovno opozarja, da je potrebna večja sinergija med sredstvi kohezijske politike in Evropskega razvojnega sklada, da se izboljšajo projekti v skupnem interesu in regionalna vključenost najbolj oddaljenih regij; v zvezi s tem ponavlja stališče Evropskega parlamenta o vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun;

| 35. | poudarja pomen ozemeljskega sodelovanja za najbolj oddaljene regije in opozarja, naj se v teh regijah nadaljuje z izvajanjem programov za ozemeljsko sodelovanje; s tem v zvezi poziva k prožnejšim predpisom za zagotavljanje boljše uporabe razpoložljivih finančnih sredstev, uresničitev projektov sodelovanja in dvig stopnje sofinanciranja iz Evropskega sklada za regionalni razvoj na 85 %, da se okrepi čezmejno sodelovanje ter da se na področju čezmejnega sodelovanja za najbolj oddaljene regije odpravi merilo 150 km medsebojne oddaljenosti morskih meja; poleg tega poudarja, da je poseben geografski položaj in geostrateško pomembna vloga najbolj oddaljenih regij za Evropsko unijo velika presežna vrednost v okviru odnosov z afriškimi in srednjeameriškimi državami ter Združenimi državami Amerike; |
| --- | --- |

35.

poudarja pomen ozemeljskega sodelovanja za najbolj oddaljene regije in opozarja, naj se v teh regijah nadaljuje z izvajanjem programov za ozemeljsko sodelovanje; s tem v zvezi poziva k prožnejšim predpisom za zagotavljanje boljše uporabe razpoložljivih finančnih sredstev, uresničitev projektov sodelovanja in dvig stopnje sofinanciranja iz Evropskega sklada za regionalni razvoj na 85 %, da se okrepi čezmejno sodelovanje ter da se na področju čezmejnega sodelovanja za najbolj oddaljene regije odpravi merilo 150 km medsebojne oddaljenosti morskih meja; poleg tega poudarja, da je poseben geografski položaj in geostrateško pomembna vloga najbolj oddaljenih regij za Evropsko unijo velika presežna vrednost v okviru odnosov z afriškimi in srednjeameriškimi državami ter Združenimi državami Amerike;

| 36. | meni, da bo razvoj čezmejnih elektronskih upravnih storitev prispeval k vključevanju najbolj oddaljenih regij na notranji trg Unije; |
| --- | --- |

36.

meni, da bo razvoj čezmejnih elektronskih upravnih storitev prispeval k vključevanju najbolj oddaljenih regij na notranji trg Unije;

| 37. | opozarja, da se lahko danske, francoske in nizozemske čezmorske regije in območja, na katere se nanašata odstavka 1 in 2 člena 355 PDEU, odločijo postati najbolj oddaljene regije, pri čemer izberejo status, ki jim najbolj ustreza, in opozarja obstoječe najbolj oddaljene regije, da lahko igrajo ključno vlogo pri spodbujanju in krepitvi statusa najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da se lahko danske, francoske in nizozemske čezmorske regije in območja, na katere se nanašata odstavka 1 in 2 člena 355 PDEU, odločijo postati najbolj oddaljene regije, pri čemer izberejo status, ki jim najbolj ustreza, in opozarja obstoječe najbolj oddaljene regije, da lahko igrajo ključno vlogo pri spodbujanju in krepitvi statusa najbolj oddaljenih regij;

| 38. | opozarja na to, da bo otok Mayotte kmalu pridobil status najbolj oddaljene regije, in poziva Komisijo, naj okrepi spremljanje, nujno potrebno za pravilno črpanje sredstev; v zvezi s tem opozarja na proračunsko vrstico za pripravljalni ukrep v podporo otoku Mayotte in na potrebo po predvidevanju posebnih ureditev za to regijo ali vsako ozemlje, ki bi ga to zadevalo, v naslednjem večletnem finančnem okviru, da bi podprli ozemlja, ki prehajajo na status najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

38.

opozarja na to, da bo otok Mayotte kmalu pridobil status najbolj oddaljene regije, in poziva Komisijo, naj okrepi spremljanje, nujno potrebno za pravilno črpanje sredstev; v zvezi s tem opozarja na proračunsko vrstico za pripravljalni ukrep v podporo otoku Mayotte in na potrebo po predvidevanju posebnih ureditev za to regijo ali vsako ozemlje, ki bi ga to zadevalo, v naslednjem večletnem finančnem okviru, da bi podprli ozemlja, ki prehajajo na status najbolj oddaljene regije;

*

* *

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter državam članicam. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter državam članicam.

---

(1)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 512.

(2)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 12.

(3)  Dokument Sveta št. 11021/2010.

(4)  UL L 325, 9.12.2010, str. 4.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/8

---

Sreda, 18. april 2012Letno poročilo o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah

P7_TA(2012)0126

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (2011/2185(INI))

2013/C 258 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2010 (11501/2/2011), ki ga je objavila Evropska služba za zunanje delovanje 26. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2010 (11501/2/2011), ki ga je objavila Evropska služba za zunanje delovanje 26. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, kot so bili sprejeti na 3069. zasedanju Sveta za zunanje zadeve v Bruslju dne 21. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, kot so bili sprejeti na 3069. zasedanju Sveta za zunanje zadeve v Bruslju dne 21. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o trinajstem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o trinajstem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2010 o revizijski konferenci Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je potekala v Kampali v Ugandi (3), resolucij in izjav, sprejetih na revizijski konferenci v Kampali od 31. maja do 11. junija 2011, in zavez, ki jih je sprejela EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2010 o revizijski konferenci Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je potekala v Kampali v Ugandi (3), resolucij in izjav, sprejetih na revizijski konferenci v Kampali od 31. maja do 11. junija 2011, in zavez, ki jih je sprejela EU,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o podpori EU Mednarodnemu kazenskemu sodišču: soočanje z izzivi in reševanje težav (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o podpori EU Mednarodnemu kazenskemu sodišču: soočanje z izzivi in reševanje težav (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/168/SZVP z dne 21. marca 2011 o Mednarodnem kazenskem sodišču (5) in revidiranega akcijskega načrta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/168/SZVP z dne 21. marca 2011 o Mednarodnem kazenskem sodišču (5) in revidiranega akcijskega načrta,

| — | ob upoštevanju izjave Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, dejavnosti posebnega predstavnika generalnega sekretarja ZN v zvezi s položajem zagovornikov človekovih pravic ter smernic EU zanje in svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, dejavnosti posebnega predstavnika generalnega sekretarja ZN v zvezi s položajem zagovornikov človekovih pravic ter smernic EU zanje in svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (7),

| — | ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic ter smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih in mnogih prejšnjih resolucij Parlamenta o teh vprašanjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic ter smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih in mnogih prejšnjih resolucij Parlamenta o teh vprašanjih,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti podjetij v mednarodnih trgovinskih sporazumih (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti podjetij v mednarodnih trgovinskih sporazumih (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o zunanji razsežnosti socialne politike, spodbujanju standardov s področja dela in socialnih standardov ter družbeni odgovornosti evropskih podjetij (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o zunanji razsežnosti socialne politike, spodbujanju standardov s področja dela in socialnih standardov ter družbeni odgovornosti evropskih podjetij (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (10),

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju, in njegovih poznejših revizij iz februarja 2005 in junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju, in njegovih poznejših revizij iz februarja 2005 in junija 2010,

| — | ob upoštevanju vseh svojih resolucij o nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh svojih resolucij o nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju resolucije 66/167 Generalne skupščine Združenih narodov o boju proti netolerantnosti, negativnim stereotipom ter stigmatizaciji, diskriminaciji in pozivanju k nasilju ter nasilju nad osebami na podlagi vere ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 66/167 Generalne skupščine Združenih narodov o boju proti netolerantnosti, negativnim stereotipom ter stigmatizaciji, diskriminaciji in pozivanju k nasilju ter nasilju nad osebami na podlagi vere ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki, sprejetih na 3101. zasedanju dne 20. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki, sprejetih na 3101. zasedanju dne 20. junija 2011,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2011 o Tibetu, zlasti samosežigih redovnic in menihov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2011 o Tibetu, zlasti samosežigih redovnic in menihov (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (12),

| — | ob upoštevanju izjave Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi delegiranih aktov v prihodnjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, priložene zakonodajni resoluciji Evropskega parlamenta z dne 1. decembra 2011 o skupnem besedilu, ki ga je odobril Spravni odbor, o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1934/2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi delegiranih aktov v prihodnjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, priložene zakonodajni resoluciji Evropskega parlamenta z dne 1. decembra 2011 o skupnem besedilu, ki ga je odobril Spravni odbor, o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1934/2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (13),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Evropski ustanovi za demokracijo, ki so bili sprejeti 1. decembra 2011 na 3130. zasedanju Sveta, in izjave o ustanovitvi Evropske ustanove za demokracijo, o kateri se je COREPER dogovoril 15. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Evropski ustanovi za demokracijo, ki so bili sprejeti 1. decembra 2011 na 3130. zasedanju Sveta, in izjave o ustanovitvi Evropske ustanove za demokracijo, o kateri se je COREPER dogovoril 15. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju členov 3 in 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3 in 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki EU na tem področju (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki EU na tem področju (16),

| — | ob upoštevanju konvencije o preprečevanju in boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, ki jo je Odbor ministrov Sveta Evrope sprejel dne 7. aprila 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije o preprečevanju in boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, ki jo je Odbor ministrov Sveta Evrope sprejel dne 7. aprila 2011,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 65/208 z dne 21. decembra 2010 o zunajsodnih, naglih in samovoljnih usmrtitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 65/208 z dne 21. decembra 2010 o zunajsodnih, naglih in samovoljnih usmrtitvah,

| — | ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine Združenih narodov 46/121, 47/134 in 49/179 o človekovih pravicah in skrajni revščini, 47/196 o razglasitvi mednarodnega dneva boja proti revščini ter 50/107 o razglasitvi mednarodnega leta boja proti revščini in razglasitvi prvega desetletja Združenih narodov boja proti revščini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine Združenih narodov 46/121, 47/134 in 49/179 o človekovih pravicah in skrajni revščini, 47/196 o razglasitvi mednarodnega dneva boja proti revščini ter 50/107 o razglasitvi mednarodnega leta boja proti revščini in razglasitvi prvega desetletja Združenih narodov boja proti revščini,

| — | ob upoštevanju dokumentov Ekonomskega in socialnega sveta Združenih narodov E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29 in E/CN.4/1990/15 o človekovih pravicah in skrajni revščini, E/CN.4/1996/25 o pravici do razvoja ter resolucije pododbora Združenih narodov za preprečevanje diskriminacije in varstvo manjšin 1996/25 o uresničevanju ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumentov Ekonomskega in socialnega sveta Združenih narodov E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29 in E/CN.4/1990/15 o človekovih pravicah in skrajni revščini, E/CN.4/1996/25 o pravici do razvoja ter resolucije pododbora Združenih narodov za preprečevanje diskriminacije in varstvo manjšin 1996/25 o uresničevanju ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov o skrajni revščini in človekovih pravicah (A/66/265), v katerem so analizirani zakoni, predpisi in prakse, ki omejujejo ravnanje oseb, ki živijo v revščini, v javnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov o skrajni revščini in človekovih pravicah (A/66/265), v katerem so analizirani zakoni, predpisi in prakse, ki omejujejo ravnanje oseb, ki živijo v revščini, v javnosti,

| — | ob upoštevanju resolucije 17(13) Sveta ZN za človekove pravice z dne 17. junija 2011 o skrajni revščini in človekovih pravicah ter vseh drugih ustreznih resolucij Sveta za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 17(13) Sveta ZN za človekove pravice z dne 17. junija 2011 o skrajni revščini in človekovih pravicah ter vseh drugih ustreznih resolucij Sveta za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 13. oktobra 2011 z naslovom "Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe" (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 13. oktobra 2011 z naslovom "Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe" (COM(2011)0637),

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325, 1820, 1888, 1889 in 1960 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325, 1820, 1888, 1889 in 1960 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 65/276 z dne 3. maja 2011 o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 65/276 z dne 3. maja 2011 o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. decembra 2011 o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za zunanje ukrepanje (COM(2011)0842), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. decembra 2011 o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za zunanje ukrepanje (COM(2011)0842),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. decembra 2011 o vzpostavitvi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (COM(2011)0844), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. decembra 2011 o vzpostavitvi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (COM(2011)0844),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (17),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. marca 2011 o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. marca 2011 o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (COM(2011)0200),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 "Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–14" (COM(2011)0681) in študije pravnega okvira na področju človekovih pravic in okolja, ki se uporablja za evropska podjetja, ki poslujejo zunaj Evropske unije, ki jo je izvedla Univerza v Edinburghu oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 "Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–14" (COM(2011)0681) in študije pravnega okvira na področju človekovih pravic in okolja, ki se uporablja za evropska podjetja, ki poslujejo zunaj Evropske unije, ki jo je izvedla Univerza v Edinburghu oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (18),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. februarja 2012 o dosledni politiki do režimov, proti katerim veljajo omejevalni ukrepi EU, ko njihovi voditelji izvršujejo svoje osebne in gospodarske interese znotraj meja EU (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. februarja 2012 o dosledni politiki do režimov, proti katerim veljajo omejevalni ukrepi EU, ko njihovi voditelji izvršujejo svoje osebne in gospodarske interese znotraj meja EU (19),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca ZN (A/HRC/17/27) z dne 16. maja 2011 o spodbujanju in varovanju pravice do svobode mnenja in izražanja, ki poudarja veljavnost mednarodnih norm in standardov na področju človekovih pravic v zvezi s svobodo mnenja in izražanja za splet kot komunikacijski medij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca ZN (A/HRC/17/27) z dne 16. maja 2011 o spodbujanju in varovanju pravice do svobode mnenja in izražanja, ki poudarja veljavnost mednarodnih norm in standardov na področju človekovih pravic v zvezi s svobodo mnenja in izražanja za splet kot komunikacijski medij,

| — | ob upoštevanju letnega poročila posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov o nasilju nad otroki z dne 13. januarja 2012, ki potrjuje normativno podlago pravice otrok do življenja brez nasilja ter poziva k univerzalni ratifikaciji izbirnih protokolov h Konvenciji o otrokovih pravicah in k sprejetju nacionalne zakonodaje o prepovedi vseh oblik nasilja nad otroki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov o nasilju nad otroki z dne 13. januarja 2012, ki potrjuje normativno podlago pravice otrok do življenja brez nasilja ter poziva k univerzalni ratifikaciji izbirnih protokolov h Konvenciji o otrokovih pravicah in k sprejetju nacionalne zakonodaje o prepovedi vseh oblik nasilja nad otroki,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (20),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh ustreznih mednarodnih instrumentov za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh ustreznih mednarodnih instrumentov za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju vseh konvencij Združenih narodov o človekovih pravicah in njihovih izbirnih protokolov (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh konvencij Združenih narodov o človekovih pravicah in njihovih izbirnih protokolov (21),

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN o pravicah avtohtonih prebivalcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN o pravicah avtohtonih prebivalcev,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in potekajočih pogajanj o pristopu EU k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in potekajočih pogajanj o pristopu EU k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske Unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske Unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 48 in 119(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 48 in 119(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0086/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0086/2012),

| A. | ker zunanje delovanje Unije v skladu z ustanovnimi pogodbami temelji na načelih demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanju človekovega dostojanstva in pravic manjšin, načelih enakosti in solidarnosti ter na spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

A.

ker zunanje delovanje Unije v skladu z ustanovnimi pogodbami temelji na načelih demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanju človekovega dostojanstva in pravic manjšin, načelih enakosti in solidarnosti ter na spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava;

| B. | ker sta pravičnost in pravna država stebra trajnega miru, saj zagotavljata človekove pravice in temeljne svoboščine; ker Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča odločilno prispeva k spoštovanju človekovih pravic in mednarodnega prava ter k boju proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

B.

ker sta pravičnost in pravna država stebra trajnega miru, saj zagotavljata človekove pravice in temeljne svoboščine; ker Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča odločilno prispeva k spoštovanju človekovih pravic in mednarodnega prava ter k boju proti nekaznovanju;

| C. | ker so demokracija, pravna država, pravica in odgovornost najboljše jamstvo za človekove pravice, temeljne svoboščine, strpnost in enakost; |
| --- | --- |

C.

ker so demokracija, pravna država, pravica in odgovornost najboljše jamstvo za človekove pravice, temeljne svoboščine, strpnost in enakost;

| D. | ker je svoboda misli, vesti in veroizpovedi bistvo Evropske unije, kar bi se moralo vztrajno odražati v njenem zunanjem delovanju; |
| --- | --- |

D.

ker je svoboda misli, vesti in veroizpovedi bistvo Evropske unije, kar bi se moralo vztrajno odražati v njenem zunanjem delovanju;

| E. | ker so človekove pravice in razvoj povezani; ker so človekove pravice bistvene za doseganje in ohranjanje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

E.

ker so človekove pravice in razvoj povezani; ker so človekove pravice bistvene za doseganje in ohranjanje razvojnih ciljev tisočletja;

| F. | ker so svoboda vesti, veroizpovedi, mnenja in izražanja brez grožnje kazni s strani države temeljne univerzalne pravice; |
| --- | --- |

F.

ker so svoboda vesti, veroizpovedi, mnenja in izražanja brez grožnje kazni s strani države temeljne univerzalne pravice;

| G. | ker so zagovorniki človekovih pravic ključni akterji pri varovanju in spodbujanju človekovih pravic ter utrjevanju demokracije; |
| --- | --- |

G.

ker so zagovorniki človekovih pravic ključni akterji pri varovanju in spodbujanju človekovih pravic ter utrjevanju demokracije;

| H. | ker so nevladne organizacije bistvene za razvoj in uspeh demokratičnih družb ter spodbujanje medsebojnega razumevanja in strpnosti; |
| --- | --- |

H.

ker so nevladne organizacije bistvene za razvoj in uspeh demokratičnih družb ter spodbujanje medsebojnega razumevanja in strpnosti;

| I. | ker svobodo veroizpovedi ali prepričanja v mnogih delih sveta še naprej ogrožajo vladne in družbene omejitve, kar prinaša diskriminacijo, nestrpnost in nasilje nad posamezniki in verskimi skupnostmi, vključno s predstavniki verskih manjšin; |
| --- | --- |

I.

ker svobodo veroizpovedi ali prepričanja v mnogih delih sveta še naprej ogrožajo vladne in družbene omejitve, kar prinaša diskriminacijo, nestrpnost in nasilje nad posamezniki in verskimi skupnostmi, vključno s predstavniki verskih manjšin;

| J. | ker se je treba učiti iz preteklih neuspehov Evropske unije, da bi preoblikovala svoje zunanje delovanje, hkrati pa postavila človekove pravice in demokracijo v središče svojih politik ter spodbujala tranzicijo v državah z avtoritarnimi režimi in dejansko podporo tem režimom, zlasti kadar so pomisleki o stabilnosti in varnosti okrnili načelno politiko spodbujanja demokracije in človekovih pravic; ker ti neuspehi kažejo na to, da je treba znova opredeliti obstoječe instrumente EU na tem področju in uvesti nova orodja, kot je Evropska ustanova za demokracijo – strokovno, proaktivno, preprosto strukturirano in zato stroškovno učinkovito in odzivno orodje, ki je učinkovito tudi pri odločanju in neodvisno od EU ter zmožno izkoriščati poglobljeno znanje in poznavanje lokalnih razmer v prizadetih državah z neposrednim sodelovanjem z lokalnimi partnerji ter povezavami med evropskimi in lokalnimi partnerji, pri čemer se neposredno uporabljajo ali znova dodelijo sredstva EU, sredstva držav članic in druga sredstva, da bi podprli zmogljivost civilne družbe za demokratično opozicijo in politične akterje, ki si prizadevajo za demokratične spremembe v nedemokratičnih državah in državah v tranziciji na obojestransko varen in po potrebi zavrnljiv način; |
| --- | --- |

J.

ker se je treba učiti iz preteklih neuspehov Evropske unije, da bi preoblikovala svoje zunanje delovanje, hkrati pa postavila človekove pravice in demokracijo v središče svojih politik ter spodbujala tranzicijo v državah z avtoritarnimi režimi in dejansko podporo tem režimom, zlasti kadar so pomisleki o stabilnosti in varnosti okrnili načelno politiko spodbujanja demokracije in človekovih pravic; ker ti neuspehi kažejo na to, da je treba znova opredeliti obstoječe instrumente EU na tem področju in uvesti nova orodja, kot je Evropska ustanova za demokracijo – strokovno, proaktivno, preprosto strukturirano in zato stroškovno učinkovito in odzivno orodje, ki je učinkovito tudi pri odločanju in neodvisno od EU ter zmožno izkoriščati poglobljeno znanje in poznavanje lokalnih razmer v prizadetih državah z neposrednim sodelovanjem z lokalnimi partnerji ter povezavami med evropskimi in lokalnimi partnerji, pri čemer se neposredno uporabljajo ali znova dodelijo sredstva EU, sredstva držav članic in druga sredstva, da bi podprli zmogljivost civilne družbe za demokratično opozicijo in politične akterje, ki si prizadevajo za demokratične spremembe v nedemokratičnih državah in državah v tranziciji na obojestransko varen in po potrebi zavrnljiv način;

| K. | ker so svobodne in poštene volitve le prvi korak k demokraciji, ki je dolgoročen proces, temelječ na spoštovanju človekovih pravic, pravne države in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

K.

ker so svobodne in poštene volitve le prvi korak k demokraciji, ki je dolgoročen proces, temelječ na spoštovanju človekovih pravic, pravne države in dobrega upravljanja;

| L. | ker je izvrševanje klavzul o človekovih pravicah in pogojevanje na podlagi človekovih pravic v partnerskih sporazumih med EU in tretjimi državami o razvojni pomoči EU še vedno nezadovoljivo; |
| --- | --- |

L.

ker je izvrševanje klavzul o človekovih pravicah in pogojevanje na podlagi človekovih pravic v partnerskih sporazumih med EU in tretjimi državami o razvojni pomoči EU še vedno nezadovoljivo;

| M. | ker smo leta 2010 obeležili deseto obletnico resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti; ker so vendarle potrebna dodatna prizadevanja za njeno izvajanje v EU in po svetu; |
| --- | --- |

M.

ker smo leta 2010 obeležili deseto obletnico resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti; ker so vendarle potrebna dodatna prizadevanja za njeno izvajanje v EU in po svetu;

| N. | ker lahko različne države članice delijo edinstvene izkušnje s premagovanjem avtoritarnih režimov v lastni preteklosti in ker bi bilo treba te izkušnje s tranzicijo bolje izkoristiti v odnosih Unije s partnerskimi državami, da bi okrepili demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

N.

ker lahko različne države članice delijo edinstvene izkušnje s premagovanjem avtoritarnih režimov v lastni preteklosti in ker bi bilo treba te izkušnje s tranzicijo bolje izkoristiti v odnosih Unije s partnerskimi državami, da bi okrepili demokracijo in človekove pravice;

| O. | ker je letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji po svetu v letu 2010 splošni pregled politike EU na tem področju; |
| --- | --- |

O.

ker je letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji po svetu v letu 2010 splošni pregled politike EU na tem področju;

| P. | ker je namen te resolucije, da pregleda, oceni in, kadar je to ustrezno, poda konstruktivno kritiko dejavnosti Komisije, Sveta, visoke predstavnice in Evropske službe za zunanje delovanje ter splošnih dejavnosti Parlamenta v zvezi s človekovimi pravicami, da bi temeljito pregledali delovanje EU in prispevali k pregledu politike Unije na tem področju; |
| --- | --- |

P.

ker je namen te resolucije, da pregleda, oceni in, kadar je to ustrezno, poda konstruktivno kritiko dejavnosti Komisije, Sveta, visoke predstavnice in Evropske službe za zunanje delovanje ter splošnih dejavnosti Parlamenta v zvezi s človekovimi pravicami, da bi temeljito pregledali delovanje EU in prispevali k pregledu politike Unije na tem področju;

Splošne točke

| 1. | poudarja, da je Evropska unija lahko verodostojen akter v zunanjih odnosih le, če bo delovala dosledno, v skladu z obveznostmi iz Pogodb in pravnega reda Unije, in če se bo izogibala dvojnim merilom pri svoji politiki na področju človekovih pravic in drugih zunanjih politikah, pri notranjih in zunanjih politikah ter v odnosih s tretjimi državami, pri čemer mora ta pristop povezati z izzivom, ki izhaja iz razvoja državnih strateških dokumentov o človekovih pravicah in izvajanja akcijskih načrtov, ki morajo zajemati tudi demokratizacijo, odražati posebnosti vsake države z vidika učinkov in v celoti izkoristiti ustrezne instrumente EU; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je Evropska unija lahko verodostojen akter v zunanjih odnosih le, če bo delovala dosledno, v skladu z obveznostmi iz Pogodb in pravnega reda Unije, in če se bo izogibala dvojnim merilom pri svoji politiki na področju človekovih pravic in drugih zunanjih politikah, pri notranjih in zunanjih politikah ter v odnosih s tretjimi državami, pri čemer mora ta pristop povezati z izzivom, ki izhaja iz razvoja državnih strateških dokumentov o človekovih pravicah in izvajanja akcijskih načrtov, ki morajo zajemati tudi demokratizacijo, odražati posebnosti vsake države z vidika učinkov in v celoti izkoristiti ustrezne instrumente EU;

| 2. | poudarja, da je treba z ustreznimi ukrepi zagotoviti, da državljanske pravice in temeljne svoboščine v času gospodarske krize ne bodo ogrožene ali skrčene; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba z ustreznimi ukrepi zagotoviti, da državljanske pravice in temeljne svoboščine v času gospodarske krize ne bodo ogrožene ali skrčene;

| 3. | poudarja tudi, da bi morale biti politike Unije dosledne in zgledne tudi znotraj Evropske unije ter usklajene in v skladu s temeljnimi vrednotami in načeli, da bi imela Unija čim večjo verodostojnost na svetovni ravni in da bi bile njene politike na področju človekovih pravic čim bolj učinkovite; vztraja, da je treba vključiti jasna zagotovila, da se bodo priporočila iz poročila Fave iz leta 2007 o prevozu in nezakonitem pridržanju zapornikov tudi dejansko izvajala, in pozdravlja pobudo za pripravo poročila Parlamenta o nadaljnjem spremljanju; po njegovem mnenju je obžalovanja vredno, da se kljub izrecnemu pozivu Evropskega parlamenta v zgoraj navedenem poročilu več držav članic ni v celoti in odprto soočilo s svojo soodgovornostjo za kršitve človekovih pravic po svetu v okviru programa Združenih držav Amerike za izredne izročitve in skrivna pridržanja ter za povezane kršitve človekovih pravic na lastnih tleh; meni, da to močno in resno ovira prizadevanja EU za spodbujanje človekovih pravic po svetu in položaj moralne avtoritete; poziva institucije EU, naj še naprej pritiskajo na države članice, da bi uvedle temeljite in pregledne preiskave; poudarja, kako pomembno je nadaljevati prizadevanja za iskanje odgovornosti v zvezi z uporabo nezakonitega pridržanja v okviru boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

3.

poudarja tudi, da bi morale biti politike Unije dosledne in zgledne tudi znotraj Evropske unije ter usklajene in v skladu s temeljnimi vrednotami in načeli, da bi imela Unija čim večjo verodostojnost na svetovni ravni in da bi bile njene politike na področju človekovih pravic čim bolj učinkovite; vztraja, da je treba vključiti jasna zagotovila, da se bodo priporočila iz poročila Fave iz leta 2007 o prevozu in nezakonitem pridržanju zapornikov tudi dejansko izvajala, in pozdravlja pobudo za pripravo poročila Parlamenta o nadaljnjem spremljanju; po njegovem mnenju je obžalovanja vredno, da se kljub izrecnemu pozivu Evropskega parlamenta v zgoraj navedenem poročilu več držav članic ni v celoti in odprto soočilo s svojo soodgovornostjo za kršitve človekovih pravic po svetu v okviru programa Združenih držav Amerike za izredne izročitve in skrivna pridržanja ter za povezane kršitve človekovih pravic na lastnih tleh; meni, da to močno in resno ovira prizadevanja EU za spodbujanje človekovih pravic po svetu in položaj moralne avtoritete; poziva institucije EU, naj še naprej pritiskajo na države članice, da bi uvedle temeljite in pregledne preiskave; poudarja, kako pomembno je nadaljevati prizadevanja za iskanje odgovornosti v zvezi z uporabo nezakonitega pridržanja v okviru boja proti terorizmu;

| 4. | opozarja, da so ekonomske in socialne pravice del človekovih pravic od sprejetja splošne deklaracije človekovih pravic leta 1948; zato meni, da je za EU bistveno, da pomaga pri njihovem uveljavljanju v manj razvitih državah in državah v razvoju, s katerimi podpisuje mednarodne sporazume, vključno s trgovinskimi sporazumi; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da so ekonomske in socialne pravice del človekovih pravic od sprejetja splošne deklaracije človekovih pravic leta 1948; zato meni, da je za EU bistveno, da pomaga pri njihovem uveljavljanju v manj razvitih državah in državah v razvoju, s katerimi podpisuje mednarodne sporazume, vključno s trgovinskimi sporazumi;

| 5. | meni, da bi bilo treba z revizijo direktiv o azilu odpraviti zaskrbljenost glede kršitev človekovih pravic in navedb o dvojnih merilih držav članic na tem področju; vztraja, da bi morale države članice predložiti korelacijske tabele v zvezi s ključnimi določbami direktiv, da bo mogoče ustrezno nadzorovati njihovo izvajanje; poudarja, da je težaven poskus razvoja skupne politike priložnost za delo na podlagi najboljše prakse; poudarja vlogo Evropskega urada za podporo azilu; vztraja, da morajo države članice odigrati svojo vlogo pri ponovni naselitvi beguncev, in znova poziva k uvedbi dejanskega skupnega programa EU za ponovno naselitev beguncev; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi bilo treba z revizijo direktiv o azilu odpraviti zaskrbljenost glede kršitev človekovih pravic in navedb o dvojnih merilih držav članic na tem področju; vztraja, da bi morale države članice predložiti korelacijske tabele v zvezi s ključnimi določbami direktiv, da bo mogoče ustrezno nadzorovati njihovo izvajanje; poudarja, da je težaven poskus razvoja skupne politike priložnost za delo na podlagi najboljše prakse; poudarja vlogo Evropskega urada za podporo azilu; vztraja, da morajo države članice odigrati svojo vlogo pri ponovni naselitvi beguncev, in znova poziva k uvedbi dejanskega skupnega programa EU za ponovno naselitev beguncev;

| 6. | poziva Združene države, naj spoštujejo svojo obljubo o zaprtju centra za pridržanje v Guantanamu; poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za ponovno naselitev neevropskih pripornikov, ki so izpuščeni iz Guantanama in jih ni mogoče vrniti v njihove države, ker jim tam grozi smrt, mučenje ali kruto in nečloveško ravnanje; |
| --- | --- |

6.

poziva Združene države, naj spoštujejo svojo obljubo o zaprtju centra za pridržanje v Guantanamu; poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za ponovno naselitev neevropskih pripornikov, ki so izpuščeni iz Guantanama in jih ni mogoče vrniti v njihove države, ker jim tam grozi smrt, mučenje ali kruto in nečloveško ravnanje;

| 7. | poziva EU, države članice in Komisijo, naj nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev reševanja migrantov, ki poskušajo priti v Unijo, na morju ter zagotovijo usklajevanje in sodelovanje med državami članicami in pristojnimi organi, da bi preprečili brodolome in smrt stotin žensk, otrok in moških na morju; |
| --- | --- |

7.

poziva EU, države članice in Komisijo, naj nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev reševanja migrantov, ki poskušajo priti v Unijo, na morju ter zagotovijo usklajevanje in sodelovanje med državami članicami in pristojnimi organi, da bi preprečili brodolome in smrt stotin žensk, otrok in moških na morju;

| 8. | spodbuja k pogajanjem o pristopu EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

8.

spodbuja k pogajanjem o pristopu EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah;

| 9. | pozdravlja razvoj strateških dokumentov držav o človekovih pravicah in poudarja, da bi morali v njih obravnavati tudi proces demokratizacije; zahteva čimprejšnje izvajanje teh dokumentov v okviru akcijskih načrtov, ki bodo te strategije dopolnjevali na podlagi široko zasnovanega procesa posvetovanja z lokalnimi in mednarodnimi organizacijami civilne družbe in analiz razmer in potreb v vsaki državi ter z uporabo vseh ustreznih instrumentov EU; vztraja, da je treba te strateške dokumente držav uporabljati kot referenčne dokumente, ki morajo biti vključeni v vse politike in ustrezne zunanje finančne instrumente; znova zahteva, naj se strateški dokumenti držav dajo na razpolago Parlamentu; poudarja, da sta potrebna doslednost in izogibanje dvojnim merilom; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja razvoj strateških dokumentov držav o človekovih pravicah in poudarja, da bi morali v njih obravnavati tudi proces demokratizacije; zahteva čimprejšnje izvajanje teh dokumentov v okviru akcijskih načrtov, ki bodo te strategije dopolnjevali na podlagi široko zasnovanega procesa posvetovanja z lokalnimi in mednarodnimi organizacijami civilne družbe in analiz razmer in potreb v vsaki državi ter z uporabo vseh ustreznih instrumentov EU; vztraja, da je treba te strateške dokumente držav uporabljati kot referenčne dokumente, ki morajo biti vključeni v vse politike in ustrezne zunanje finančne instrumente; znova zahteva, naj se strateški dokumenti držav dajo na razpolago Parlamentu; poudarja, da sta potrebna doslednost in izogibanje dvojnim merilom;

| 10. | poudarja, da ima civilna družba ključno vlogo pri varovanju in spodbujanju demokracije in človekovih pravic; poziva, naj se v delegacijah EU zaključi imenovanje oseb za stik s civilno družbo in z zagovorniki človekovih pravic; poudarja, da bi morali stiki EU s civilno družbo temeljiti na resničnem partnerstvu, vključno s sistematičnim, pravočasnim in rednim dialogom na enakopravni osnovi, ki mora zagotavljati aktivno sodelovanje akterjev civilne družbe v procesu dobrega upravljanja; poudarja, da je treba informacije, zbrane v tem okviru, primerno uporabiti, vendar tudi zaščititi s politikami EU, zlasti s klavzulami o demokraciji in človekovih pravicah; vztraja, da je treba izboljšati izmenjavo informacij med različnimi akterji, ki sodelujejo pri varstvu človekovih pravic po svetu, da bi jim omogočili boljše poznavanje izvedenih dejavnosti in ukrepov, zlasti v zvezi s posameznimi primeri ter težavami, do katerih prihaja; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba vzpostaviti mehanizem civilne družbe za spremljanje, da bi zagotovili sistematično vključenost civilne družbe v izvajanje sporazumov in programov; istočasno pozdravlja pobude, kot je forum civilne družbe vzhodnega partnerstva, in poziva institucije EU, naj prevzamejo več priporočil in izjav, ki so se izoblikovale med forumom Evropskega parlamenta in civilne družbe v Bruslju leta 2009, v Berlinu leta 2010 in v Poznanu leta 2011; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da ima civilna družba ključno vlogo pri varovanju in spodbujanju demokracije in človekovih pravic; poziva, naj se v delegacijah EU zaključi imenovanje oseb za stik s civilno družbo in z zagovorniki človekovih pravic; poudarja, da bi morali stiki EU s civilno družbo temeljiti na resničnem partnerstvu, vključno s sistematičnim, pravočasnim in rednim dialogom na enakopravni osnovi, ki mora zagotavljati aktivno sodelovanje akterjev civilne družbe v procesu dobrega upravljanja; poudarja, da je treba informacije, zbrane v tem okviru, primerno uporabiti, vendar tudi zaščititi s politikami EU, zlasti s klavzulami o demokraciji in človekovih pravicah; vztraja, da je treba izboljšati izmenjavo informacij med različnimi akterji, ki sodelujejo pri varstvu človekovih pravic po svetu, da bi jim omogočili boljše poznavanje izvedenih dejavnosti in ukrepov, zlasti v zvezi s posameznimi primeri ter težavami, do katerih prihaja; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba vzpostaviti mehanizem civilne družbe za spremljanje, da bi zagotovili sistematično vključenost civilne družbe v izvajanje sporazumov in programov; istočasno pozdravlja pobude, kot je forum civilne družbe vzhodnega partnerstva, in poziva institucije EU, naj prevzamejo več priporočil in izjav, ki so se izoblikovale med forumom Evropskega parlamenta in civilne družbe v Bruslju leta 2009, v Berlinu leta 2010 in v Poznanu leta 2011;

| 11. | obžaluje, da nekatere partnerske države EU začenjajo politična in neutemeljena sojenja proti posameznikom, s čimer kršijo človekove pravice in temeljne norme pravne države; je resno zaskrbljen, ker v teh tretjih državah kljub mednarodnim pozivom ne storijo ničesar, da bi zagotovili in spoštovali pravice obsojenih v politično motiviranih procesih; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da nekatere partnerske države EU začenjajo politična in neutemeljena sojenja proti posameznikom, s čimer kršijo človekove pravice in temeljne norme pravne države; je resno zaskrbljen, ker v teh tretjih državah kljub mednarodnim pozivom ne storijo ničesar, da bi zagotovili in spoštovali pravice obsojenih v politično motiviranih procesih;

| 12. | poudarja, da je omogočanje neposredne udeležbe državljanov v javnem življenju prek njihovega neposrednega udejstvovanja v političnih strankah na nacionalni in evropski ravni bistvena pravica za izražanje lastnega mnenja in demokratična pravica; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je omogočanje neposredne udeležbe državljanov v javnem življenju prek njihovega neposrednega udejstvovanja v političnih strankah na nacionalni in evropski ravni bistvena pravica za izražanje lastnega mnenja in demokratična pravica;

| 13. | poziva EU, naj si dodatno prizadeva, učinkoviteje vključuje človekove pravice in demokracijo v razvojno sodelovanje ter zagotovi, da njeni razvojni programi prispevajo k temu, da partnerske države izpolnjujejo mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic; poziva tudi k vključevanju človekovih pravic in demokracije v programe povezovanja pomoči, sanacije in razvoja, saj so bistvenega pomena v procesu prehoda iz izrednih humanitarnih razmer v razvoj; |
| --- | --- |

13.

poziva EU, naj si dodatno prizadeva, učinkoviteje vključuje človekove pravice in demokracijo v razvojno sodelovanje ter zagotovi, da njeni razvojni programi prispevajo k temu, da partnerske države izpolnjujejo mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic; poziva tudi k vključevanju človekovih pravic in demokracije v programe povezovanja pomoči, sanacije in razvoja, saj so bistvenega pomena v procesu prehoda iz izrednih humanitarnih razmer v razvoj;

| 14. | pozdravlja poseben pomen, ki ga imajo človekove pravice, demokracija in pravna država v sporočilu o povečevanju učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe (COM(2011)0637), in poudarja, da so demokracija, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, dobro upravljanje, mir in varnost osnovni pogoji za razvoj, zmanjšanje revščine in uresničitev razvojnih ciljev tisočletja, ki so v sinergičnem odnosu in se medsebojno krepijo; ponovno poudarja pomen razvojne politike, ki je usmerjena v spoštovanje človekovih pravic, in poziva EU, naj v svojih razvojnih programih določi specifične, izmerljive, dosegljive in časovno opredeljene cilje za človekove pravice in demokracijo; poziva EU, naj razvojno pomoč osredotoči na krepitev vzpostavljanja institucij in razvoja civilne družbe držav prejemnic, saj so to bistvene prvine za dobro upravljanje ter zagotavljanje prevzemanja odgovornosti in lastne odgovornosti za procese razvoja; poziva k okrepitvi klavzul o človekovih pravicah in pogojenosti v programih, ki jih podpira EU; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj poiščeta nove načine za zagotavljanje boljših povezav med dialogi o človekovih pravicah s partnerskimi državami in razvojnim sodelovanjem; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja poseben pomen, ki ga imajo človekove pravice, demokracija in pravna država v sporočilu o povečevanju učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe (COM(2011)0637), in poudarja, da so demokracija, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, dobro upravljanje, mir in varnost osnovni pogoji za razvoj, zmanjšanje revščine in uresničitev razvojnih ciljev tisočletja, ki so v sinergičnem odnosu in se medsebojno krepijo; ponovno poudarja pomen razvojne politike, ki je usmerjena v spoštovanje človekovih pravic, in poziva EU, naj v svojih razvojnih programih določi specifične, izmerljive, dosegljive in časovno opredeljene cilje za človekove pravice in demokracijo; poziva EU, naj razvojno pomoč osredotoči na krepitev vzpostavljanja institucij in razvoja civilne družbe držav prejemnic, saj so to bistvene prvine za dobro upravljanje ter zagotavljanje prevzemanja odgovornosti in lastne odgovornosti za procese razvoja; poziva k okrepitvi klavzul o človekovih pravicah in pogojenosti v programih, ki jih podpira EU; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj poiščeta nove načine za zagotavljanje boljših povezav med dialogi o človekovih pravicah s partnerskimi državami in razvojnim sodelovanjem;

| 15. | poudarja, da bi morala EU zagotoviti, da se bodo njeni ukrepi na področju razvojne politike, vzpostavljanja miru, preprečevanja konfliktov in mednarodne varnosti medsebojno krepili; v zvezi s tem poudarja potrebo po oblikovanju ustreznih strategij za države v nestabilnih razmerah; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bi morala EU zagotoviti, da se bodo njeni ukrepi na področju razvojne politike, vzpostavljanja miru, preprečevanja konfliktov in mednarodne varnosti medsebojno krepili; v zvezi s tem poudarja potrebo po oblikovanju ustreznih strategij za države v nestabilnih razmerah;

| 16. | poudarja, da sta skrajna revščina in pomanjkanje človekovih pravic povezana ter da je treba razviti vrsto načel o uporabi standardov in meril v zvezi s človekovimi pravicami v okviru boja proti skrajni revščini; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da sta skrajna revščina in pomanjkanje človekovih pravic povezana ter da je treba razviti vrsto načel o uporabi standardov in meril v zvezi s človekovimi pravicami v okviru boja proti skrajni revščini;

| 17. | ponavlja, da 70 % revnega prebivalstva na svetu živi na podeželju, njihovo preživetje in blaginja pa sta neposredno odvisna od naravnih virov, in da je revno prebivalstvo v mestih tudi odvisno od teh virov; poziva EU, naj zaščiti dostop prebivalstva do naravnih in življenjsko pomembnih virov svojih držav, dostop do zemlje in zanesljivo preskrbo s hrano kot temeljno pravico; obžaluje, da znatno število ljudi nima temeljnih dobrin, kot je voda; opozarja na pravice, določene v paktu Združenih narodov o socialni odgovornosti, kot so pravica do ustrezne prehrane, minimalnih socialnih standardov, izobraževanja, zdravstvenega varstva, pravičnih in ugodnih delovnih pogojev ter sodelovanja v kulturnem življenju, ki bi jih bilo treba obravnavati enako; |
| --- | --- |

17.

ponavlja, da 70 % revnega prebivalstva na svetu živi na podeželju, njihovo preživetje in blaginja pa sta neposredno odvisna od naravnih virov, in da je revno prebivalstvo v mestih tudi odvisno od teh virov; poziva EU, naj zaščiti dostop prebivalstva do naravnih in življenjsko pomembnih virov svojih držav, dostop do zemlje in zanesljivo preskrbo s hrano kot temeljno pravico; obžaluje, da znatno število ljudi nima temeljnih dobrin, kot je voda; opozarja na pravice, določene v paktu Združenih narodov o socialni odgovornosti, kot so pravica do ustrezne prehrane, minimalnih socialnih standardov, izobraževanja, zdravstvenega varstva, pravičnih in ugodnih delovnih pogojev ter sodelovanja v kulturnem življenju, ki bi jih bilo treba obravnavati enako;

Letno poročilo EU za leto 2010

| 18. | poudarja pomen letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji za analizo in oceno politike EU na tem področju; z obžalovanjem ugotavlja, da prvič, odkar obstaja predstavitev letnih poročil o človekovih pravicah v svetu, visoka predstavnica/podpredsednica Komisije in/ali Evropska služba za zunanje delovanje letos nista predstavili poročila na plenarnem zasedanju, in odločno poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj v prihodnje tovrstna poročila Parlamentu pravočasno predstavi; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji za analizo in oceno politike EU na tem področju; z obžalovanjem ugotavlja, da prvič, odkar obstaja predstavitev letnih poročil o človekovih pravicah v svetu, visoka predstavnica/podpredsednica Komisije in/ali Evropska služba za zunanje delovanje letos nista predstavili poročila na plenarnem zasedanju, in odločno poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj v prihodnje tovrstna poročila Parlamentu pravočasno predstavi;

| 19. | obžaluje, da je letno poročilo predvsem opisno in je preveč osredotočeno na enkratne ukrepe; znova zahteva bolj sistematičen pristop, vključno z uporabo kazalnikov in meril uspešnosti za posamezne države, in zahteva, da se uspešnost pri doseganju ciljev analizira v letnem poročilu, da bi lahko uspešnost utemeljeno ocenili; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, da je letno poročilo predvsem opisno in je preveč osredotočeno na enkratne ukrepe; znova zahteva bolj sistematičen pristop, vključno z uporabo kazalnikov in meril uspešnosti za posamezne države, in zahteva, da se uspešnost pri doseganju ciljev analizira v letnem poročilu, da bi lahko uspešnost utemeljeno ocenili;

| 20. | pozdravlja dejstvo, da je v letnem poročilu obsežno poglavje namenjeno nasilju nad ženskami in otrokovim pravicam; v tem okviru opozarja na težave, kot so prisilni splav in splav zaradi neželenega spola otroka, prisilna sterilizacija in pohabljanje ženskih spolnih organov; se zaveda, da se prednostno pozornost namenja podpornim prizadevanjem za odpravo smrtne kazni po vsem svetu in vprašanjem reform pravosodja; podpira praktično osredotočenost visoke predstavnice/podpredsednice na delovanje EU v mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja dejstvo, da je v letnem poročilu obsežno poglavje namenjeno nasilju nad ženskami in otrokovim pravicam; v tem okviru opozarja na težave, kot so prisilni splav in splav zaradi neželenega spola otroka, prisilna sterilizacija in pohabljanje ženskih spolnih organov; se zaveda, da se prednostno pozornost namenja podpornim prizadevanjem za odpravo smrtne kazni po vsem svetu in vprašanjem reform pravosodja; podpira praktično osredotočenost visoke predstavnice/podpredsednice na delovanje EU v mednarodnih forumih;

| 21. | ugotavlja, da letno poročilo ne vključuje posebnega poglavja o razvoju; poudarja, zlasti po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe in glede na trenutno celostno strategijo o človekovih pravicah, da bi bilo treba v letnem poročilu eno tematsko poglavje nameniti človekovim pravicam in razvoju; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da letno poročilo ne vključuje posebnega poglavja o razvoju; poudarja, zlasti po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe in glede na trenutno celostno strategijo o človekovih pravicah, da bi bilo treba v letnem poročilu eno tematsko poglavje nameniti človekovim pravicam in razvoju;

| 22. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj se pri pripravi prihodnjih letnih poročil dejavno, sistematično in na pregleden način posvetuje s Parlamentom, pravočasno in celovito pa z nevladnimi organizacijami na področju človekovih pravic, pri čemer naj javno povabi vse zainteresirane organizacije k sodelovanju in spodbuja uporabo socialnih omrežij in medijev, da bi se posvetovala s kar največ organizacijami; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj se tudi sistematično posvetuje s Parlamentom ter poroča o tem, kako so bile upoštevane resolucije Parlamenta; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj bolj redno posreduje informacije o poteku priprave prihodnjih letnih poročil, kadarkoli Parlament to zahteva; |
| --- | --- |

22.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj se pri pripravi prihodnjih letnih poročil dejavno, sistematično in na pregleden način posvetuje s Parlamentom, pravočasno in celovito pa z nevladnimi organizacijami na področju človekovih pravic, pri čemer naj javno povabi vse zainteresirane organizacije k sodelovanju in spodbuja uporabo socialnih omrežij in medijev, da bi se posvetovala s kar največ organizacijami; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj se tudi sistematično posvetuje s Parlamentom ter poroča o tem, kako so bile upoštevane resolucije Parlamenta; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj bolj redno posreduje informacije o poteku priprave prihodnjih letnih poročil, kadarkoli Parlament to zahteva;

Vključevanje

| 23. | je seznanjen z izjavo visoke predstavnice/podpredsednice v Parlamentu dne 13. decembra 2011 o nadaljnjih ukrepih v zvezi z dolgotrajno zahtevo Parlamenta po uvedbi položaja posebnega predstavnika EU za človekove pravice; zahteva, da bi moral imeti posebni predstavnik EU, če se ta funkcija vzpostavi, medsektorske pristojnosti, ki mu bodo omogočale izvajanje kohezijske politike, usmerjene k vključevanju človekovih pravic v vse politike EU; kljub temu svari pred vsemi poskusi, da bi z uvedbo takšnega posebnega predstavnika politiko na področju človekovih pravic izolirali od splošnih zunanjepolitičnih strategij; |
| --- | --- |

23.

je seznanjen z izjavo visoke predstavnice/podpredsednice v Parlamentu dne 13. decembra 2011 o nadaljnjih ukrepih v zvezi z dolgotrajno zahtevo Parlamenta po uvedbi položaja posebnega predstavnika EU za človekove pravice; zahteva, da bi moral imeti posebni predstavnik EU, če se ta funkcija vzpostavi, medsektorske pristojnosti, ki mu bodo omogočale izvajanje kohezijske politike, usmerjene k vključevanju človekovih pravic v vse politike EU; kljub temu svari pred vsemi poskusi, da bi z uvedbo takšnega posebnega predstavnika politiko na področju človekovih pravic izolirali od splošnih zunanjepolitičnih strategij;

| 24. | meni, da je ključno, da mednarodni sporazumi, zlasti na področju trgovine, energije, ponovnega sprejema, varnosti in tehničnega sodelovanja niso v nasprotju s temeljnimi načeli EU, vključenimi v člen 21 Pogodbe o Evropski uniji; predlaga, naj se pred začetkom pogajanj o takšnih sporazumih kot tudi v fazi pogajanj izvajajo ocene učinka na človekove pravice s primerjalnimi merili uspešnosti, čemur naj sledijo redna poročila o napredku, ki naj vključujejo ocene institucij in služb EU, ki so odgovorne za izvajanje, ter ocene lokalnih in mednarodnih organizacij civilne družbe, ki so del institucionaliziranih mehanizmov civilne družbe za spremljanje; v zvezi s tem vztraja pri polni uporabi člena 218 Pogodbe o Evropski uniji, v skladu s katerim mora Komisija Parlament in Svet obveščati v vseh fazah pogajanj o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami; zaradi tega meni, da je zelo pomembno, da se institucijam EU zagotovi visoko kvalificirano in neodvisno strokovno znanje o razmerah na področju človekovih pravic in demokracije v posameznih državah; |
| --- | --- |

24.

meni, da je ključno, da mednarodni sporazumi, zlasti na področju trgovine, energije, ponovnega sprejema, varnosti in tehničnega sodelovanja niso v nasprotju s temeljnimi načeli EU, vključenimi v člen 21 Pogodbe o Evropski uniji; predlaga, naj se pred začetkom pogajanj o takšnih sporazumih kot tudi v fazi pogajanj izvajajo ocene učinka na človekove pravice s primerjalnimi merili uspešnosti, čemur naj sledijo redna poročila o napredku, ki naj vključujejo ocene institucij in služb EU, ki so odgovorne za izvajanje, ter ocene lokalnih in mednarodnih organizacij civilne družbe, ki so del institucionaliziranih mehanizmov civilne družbe za spremljanje; v zvezi s tem vztraja pri polni uporabi člena 218 Pogodbe o Evropski uniji, v skladu s katerim mora Komisija Parlament in Svet obveščati v vseh fazah pogajanj o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami; zaradi tega meni, da je zelo pomembno, da se institucijam EU zagotovi visoko kvalificirano in neodvisno strokovno znanje o razmerah na področju človekovih pravic in demokracije v posameznih državah;

| 25. | priporoča, da se za preseganje splošnih idej o vključevanju vprašanj človekovih pravic izdela sveženj praktičnih ukrepov, ki mora biti zavezujoč za vse uradnike EU, ki delujejo na zunanjepolitičnem področju, in za vse osebje držav članic, ki sodeluje pri operativnih ukrepih agencij EU, vključno z agencijo FRONTEX, ter strokovnjake, ki jih je EU pooblastila in jih financira da bi upoštevali mednarodne norme in standarde; poudarja, da mora biti usposabljanje na področju človekovih pravic obvezno za vse zaposlene v Evropski službi za zunanje delovanje in v ustreznih delih Komisije; priporoča, da se naloge v zvezi z vključevanjem vstavijo v opis nalog uradnikov v okviru letne ocene dela zaposlenih; |
| --- | --- |

25.

priporoča, da se za preseganje splošnih idej o vključevanju vprašanj človekovih pravic izdela sveženj praktičnih ukrepov, ki mora biti zavezujoč za vse uradnike EU, ki delujejo na zunanjepolitičnem področju, in za vse osebje držav članic, ki sodeluje pri operativnih ukrepih agencij EU, vključno z agencijo FRONTEX, ter strokovnjake, ki jih je EU pooblastila in jih financira da bi upoštevali mednarodne norme in standarde; poudarja, da mora biti usposabljanje na področju človekovih pravic obvezno za vse zaposlene v Evropski službi za zunanje delovanje in v ustreznih delih Komisije; priporoča, da se naloge v zvezi z vključevanjem vstavijo v opis nalog uradnikov v okviru letne ocene dela zaposlenih;

| 26. | priporoča tudi, naj EU vsakič, ko partnerska država, s katero je bil sklenjen mednarodni sporazum, kot je sporazum o partnerstvu in sodelovanju, hudo krši človekove pravice, pogumneje ukrepa in izvede ustrezne sankcije, kot je določeno v klavzulah o človekovih pravicah v sporazumu, vključno z morebitno začasno prekinitvijo izvajanja sporazuma; |
| --- | --- |

26.

priporoča tudi, naj EU vsakič, ko partnerska država, s katero je bil sklenjen mednarodni sporazum, kot je sporazum o partnerstvu in sodelovanju, hudo krši človekove pravice, pogumneje ukrepa in izvede ustrezne sankcije, kot je določeno v klavzulah o človekovih pravicah v sporazumu, vključno z morebitno začasno prekinitvijo izvajanja sporazuma;

| 27. | poudarja, da je treba pripraviti ustrezne programe za nadaljnje delo na podlagi poročil misij EU za opazovanje volitev v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom, pri čemer morajo biti ti programi za nadaljnje delo povezani tudi z morebitnimi razvojnimi programi; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba pripraviti ustrezne programe za nadaljnje delo na podlagi poročil misij EU za opazovanje volitev v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom, pri čemer morajo biti ti programi za nadaljnje delo povezani tudi z morebitnimi razvojnimi programi;

| 28. | poudarja, da mora vključevanje mednarodnega pravosodja sistematično vključevati vprašanje boja proti nekaznovanju in načelo dopolnjevanja v širšem kontekstu trgovine, razvoja in pomoči pri vzpostavljanju pravne države; poudarja, da morajo biti osrednja skrb rehabilitacija in ponovno vključevanje žrtev v družbo in prizadete skupnosti, posebno pozornost pa je treba namenjati ranljivim skupinam, vključno z ženskami, otroki, mladimi in invalidi; poudarja, kako pomembno je vzpostaviti ustavne strukture, ki vključujejo učinkovit pravni sistem, delitev oblasti ter priznano in neodvisno sodstvo, da bi okrepili spodbujanje človekovih pravic v katerikoli državi; priporoča, naj se Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča doda v nabor mednarodnih pogodb o dobrem upravljanju in pravni državi, ki jih morajo ratificirati tretje države, ki so vključene v splošni sistem preferencialov (GSP+); priporoča dosledno vključevanje klavzul o Mednarodnem kazenskem sodišču v klavzule o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih EU s tretjimi državami, pri čemer je treba upoštevati, da so te klavzule bistvene prvine sporazumov, poudarek pa je na strateških partnerstvih in državah, zajetih v evropski sosedski politiki; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da mora vključevanje mednarodnega pravosodja sistematično vključevati vprašanje boja proti nekaznovanju in načelo dopolnjevanja v širšem kontekstu trgovine, razvoja in pomoči pri vzpostavljanju pravne države; poudarja, da morajo biti osrednja skrb rehabilitacija in ponovno vključevanje žrtev v družbo in prizadete skupnosti, posebno pozornost pa je treba namenjati ranljivim skupinam, vključno z ženskami, otroki, mladimi in invalidi; poudarja, kako pomembno je vzpostaviti ustavne strukture, ki vključujejo učinkovit pravni sistem, delitev oblasti ter priznano in neodvisno sodstvo, da bi okrepili spodbujanje človekovih pravic v katerikoli državi; priporoča, naj se Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča doda v nabor mednarodnih pogodb o dobrem upravljanju in pravni državi, ki jih morajo ratificirati tretje države, ki so vključene v splošni sistem preferencialov (GSP+); priporoča dosledno vključevanje klavzul o Mednarodnem kazenskem sodišču v klavzule o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih EU s tretjimi državami, pri čemer je treba upoštevati, da so te klavzule bistvene prvine sporazumov, poudarek pa je na strateških partnerstvih in državah, zajetih v evropski sosedski politiki;

Delovanje EU v okviru Združenih narodov

| 29. | pozdravlja sprejetje resolucije št. 65/276 Generalne skupščine ZN o sodelovanju EU pri delu ZN kot skromen začetek odločnejših prizadevanj za krepitev vloge EU v organizaciji; poudarja, da enotno nastopanje ne sme biti doseženo na račun pomislekov glede človekovih pravic, in nasprotno meni, da mora EU zdaj odločno vztrajati pri uveljavljanju svojih pravic in izkoristiti svoj okrepljen položaj za izvajanje ambiciozne strategije na področju človekovih pravic in spodbujanja demokracije; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja sprejetje resolucije št. 65/276 Generalne skupščine ZN o sodelovanju EU pri delu ZN kot skromen začetek odločnejših prizadevanj za krepitev vloge EU v organizaciji; poudarja, da enotno nastopanje ne sme biti doseženo na račun pomislekov glede človekovih pravic, in nasprotno meni, da mora EU zdaj odločno vztrajati pri uveljavljanju svojih pravic in izkoristiti svoj okrepljen položaj za izvajanje ambiciozne strategije na področju človekovih pravic in spodbujanja demokracije;

| 30. | znova poziva Svet, naj pooblasti visoko predstavnico/podpredsednico za pripravo smernic za redna posvetovanja med veleposlaniki držav članic in veleposlaniki EU, zlasti med tistimi, ki delujejo na večstranski ravni v krajih, kot sta Ženeva in New York, da bo lahko EU uspešno izvajala svoj program glede ZN ter si prizadevala za spodbujanje in varovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

30.

znova poziva Svet, naj pooblasti visoko predstavnico/podpredsednico za pripravo smernic za redna posvetovanja med veleposlaniki držav članic in veleposlaniki EU, zlasti med tistimi, ki delujejo na večstranski ravni v krajih, kot sta Ženeva in New York, da bo lahko EU uspešno izvajala svoj program glede ZN ter si prizadevala za spodbujanje in varovanje človekovih pravic;

| 31. | pozdravlja konstruktivno vlogo EU pri reformi Sveta za človekove pravice, zlasti njeno popolno podporo neodvisnosti Urada visokega komisarja za človekove pravice ter njeno zagovarjanje pomena posebnih postopkov, državnih mandatov in nedeljivosti vseh človekovih pravic; priporoča, naj EU in njene države članice jasno nasprotujejo praksi regionalnih skupin, ki se pri volitvah v Svet za človekove pravice sklicujejo na "neproblematično preteklost"; pozdravlja zaključek prvega cikla splošnega rednega pregleda in priporoča, naj države članice EU postavijo zgled, pri čemer naj izhajajo iz prispevkov prvega kroga, ki je sledil posvetovanjem na nacionalni ravni; podpira vključevanje nadaljnjega ukrepanja v zvezi s splošnim rednim pregledom v agendo dialogov o človekovih pravicah med EU in tretjimi državami ter v strateške dokumente držav; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja konstruktivno vlogo EU pri reformi Sveta za človekove pravice, zlasti njeno popolno podporo neodvisnosti Urada visokega komisarja za človekove pravice ter njeno zagovarjanje pomena posebnih postopkov, državnih mandatov in nedeljivosti vseh človekovih pravic; priporoča, naj EU in njene države članice jasno nasprotujejo praksi regionalnih skupin, ki se pri volitvah v Svet za človekove pravice sklicujejo na "neproblematično preteklost"; pozdravlja zaključek prvega cikla splošnega rednega pregleda in priporoča, naj države članice EU postavijo zgled, pri čemer naj izhajajo iz prispevkov prvega kroga, ki je sledil posvetovanjem na nacionalni ravni; podpira vključevanje nadaljnjega ukrepanja v zvezi s splošnim rednim pregledom v agendo dialogov o človekovih pravicah med EU in tretjimi državami ter v strateške dokumente držav;

| 32. | poudarja, da mora EU, če želi pridobiti soglasje za več svojih predlogov v Svetu za človekove pravice, čim prej izboljšati svojo zmožnost osveščanja drugih, tudi s prizadevanji visoke predstavnice/podpredsednice za zbiranje podpore v prestolnicah tretjih držav, da bi bile te naklonjene stališčem EU; pozdravlja bolj strateški srednjeročni pristop delovne skupine za človekove pravice v okviru Sveta pri pripravi na zasedanja Sveta za človekove pravice; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da mora EU, če želi pridobiti soglasje za več svojih predlogov v Svetu za človekove pravice, čim prej izboljšati svojo zmožnost osveščanja drugih, tudi s prizadevanji visoke predstavnice/podpredsednice za zbiranje podpore v prestolnicah tretjih držav, da bi bile te naklonjene stališčem EU; pozdravlja bolj strateški srednjeročni pristop delovne skupine za človekove pravice v okviru Sveta pri pripravi na zasedanja Sveta za človekove pravice;

Politika EU o Mednarodnem kazenskem sodišču (MKS) in boju proti nekaznovanju

| 33. | pozdravlja posodobitev politike EU o Mednarodnem kazenskem sodišču z dne 12. julija 2011; ugotavlja, da Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča uvaja mehanizem "rešitve v skrajni sili" za sojenje posameznikom, odgovornim za zločine proti človeštvu, genocid, vojne zločine in kaznivo dejanje agresije, kot določa načelo dopolnjevanja, zapisano v Rimskem statutu; priznava prizadevanja Komisije za vzpostavitev "dopolnilnega instrumenta EU", usmerjenega k podpori razvoju državnih zmogljivosti in ustvarjanju politične volje za preiskovanje in pregon domnevnih mednarodnih kaznivih dejanj, ter poudarja pomen poglobljenih posvetovanj z državami članicami, Parlamentom in organizacijami civilne družbe glede dokončnega izoblikovanja instrumenta; pozdravlja prizadevanja civilne družbe v državah članicah za podporo prizadevanjem za dopolnjevanje v državah, v katerih je prišlo do kaznivih dejanj po mednarodnem pravu in hudih kršitev človekovih pravic, ter poziva k nadaljevanju teh prizadevanj; spodbuja EU in države članice, naj sprejmejo niz notranjih smernic glede kodeksa ravnanja v primeru stikov z osebami, ki jih išče Mednarodno kazensko sodišče; poziva vse države članice (zlasti Republiko Ciper, Češko republiko, Madžarsko, Italijo, Luksemburg in Portugalsko), naj sprejmejo nacionalno zakonodajo o sodelovanju s Sodiščem ter z Mednarodnim kazenskim sodiščem sklenejo okvirne sporazume, da bi tako olajšale sodelovanje in zlasti zagotovile izvajanje nalogov za prijetje in drugih zahtev Sodišča; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja posodobitev politike EU o Mednarodnem kazenskem sodišču z dne 12. julija 2011; ugotavlja, da Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča uvaja mehanizem "rešitve v skrajni sili" za sojenje posameznikom, odgovornim za zločine proti človeštvu, genocid, vojne zločine in kaznivo dejanje agresije, kot določa načelo dopolnjevanja, zapisano v Rimskem statutu; priznava prizadevanja Komisije za vzpostavitev "dopolnilnega instrumenta EU", usmerjenega k podpori razvoju državnih zmogljivosti in ustvarjanju politične volje za preiskovanje in pregon domnevnih mednarodnih kaznivih dejanj, ter poudarja pomen poglobljenih posvetovanj z državami članicami, Parlamentom in organizacijami civilne družbe glede dokončnega izoblikovanja instrumenta; pozdravlja prizadevanja civilne družbe v državah članicah za podporo prizadevanjem za dopolnjevanje v državah, v katerih je prišlo do kaznivih dejanj po mednarodnem pravu in hudih kršitev človekovih pravic, ter poziva k nadaljevanju teh prizadevanj; spodbuja EU in države članice, naj sprejmejo niz notranjih smernic glede kodeksa ravnanja v primeru stikov z osebami, ki jih išče Mednarodno kazensko sodišče; poziva vse države članice (zlasti Republiko Ciper, Češko republiko, Madžarsko, Italijo, Luksemburg in Portugalsko), naj sprejmejo nacionalno zakonodajo o sodelovanju s Sodiščem ter z Mednarodnim kazenskim sodiščem sklenejo okvirne sporazume, da bi tako olajšale sodelovanje in zlasti zagotovile izvajanje nalogov za prijetje in drugih zahtev Sodišča;

| 34. | pozdravlja sprejetje sprememb Rimskega statuta, povezanih s kaznivim dejanjem agresije in določenimi vojnimi zločini, na revizijski konferenci v Kampali in poziva vse države članice, naj čimprej ratificirajo te vsebinske spremembe in jih vključijo v nacionalne kazenske sisteme; v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj z namenom varovanja in krepitve univerzalnosti Rimskega statuta uporabita svojo mednarodno avtoriteto za mednarodno dogovorjeno opredelitev elementov kaznivega dejanja agresije, ki krši mednarodno pravo; pozdravlja izjave EU, zlasti o tem, da je boj proti nekaznovanju ključna vrednota, ki jo moramo deliti s partnerji pri sklepanju sporazumov, in poziva k doslednemu upoštevanju teh izjav; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja sprejetje sprememb Rimskega statuta, povezanih s kaznivim dejanjem agresije in določenimi vojnimi zločini, na revizijski konferenci v Kampali in poziva vse države članice, naj čimprej ratificirajo te vsebinske spremembe in jih vključijo v nacionalne kazenske sisteme; v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj z namenom varovanja in krepitve univerzalnosti Rimskega statuta uporabita svojo mednarodno avtoriteto za mednarodno dogovorjeno opredelitev elementov kaznivega dejanja agresije, ki krši mednarodno pravo; pozdravlja izjave EU, zlasti o tem, da je boj proti nekaznovanju ključna vrednota, ki jo moramo deliti s partnerji pri sklepanju sporazumov, in poziva k doslednemu upoštevanju teh izjav;

| 35. | priporoča, naj EU sistematično vključuje klavzule Mednarodnega kazenskega sodišča v sporazume s tretjimi državami in spodbuja spoštovanje Mednarodnega kazenskega sodišča, sodelovanje z njim in pomoč temu sodišču v okviru sporazuma iz Cotonouja ter v dialogih EU z regionalnimi organizacijami, kot so Afriška unija, Arabska liga, Organizacija ameriških držav in OVSE, ter tretjimi državami; |
| --- | --- |

35.

priporoča, naj EU sistematično vključuje klavzule Mednarodnega kazenskega sodišča v sporazume s tretjimi državami in spodbuja spoštovanje Mednarodnega kazenskega sodišča, sodelovanje z njim in pomoč temu sodišču v okviru sporazuma iz Cotonouja ter v dialogih EU z regionalnimi organizacijami, kot so Afriška unija, Arabska liga, Organizacija ameriških držav in OVSE, ter tretjimi državami;

| 36. | pozdravlja finančno in logistično podporo EU in držav članic Mednarodnemu kazenskemu sodišču ter priporoča nadaljnje zagotavljanje podpore; izraža globoko zaskrbljenost zaradi izidov razprav o proračunu na zasedanju skupščine držav pogodbenic decembra 2011, zaradi katerih bi lahko Sodišče prejelo premalo finančnih sredstev, kar bi ogrozilo njegovo zmožnost izvajanja pravičnih postopkov in odzivanja na nove razmere; poziva EU in države članice, naj delovanje Sodišča primerno podprejo in prevzamejo tudi proaktivno vlogo pri predaji obtožencev; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja finančno in logistično podporo EU in držav članic Mednarodnemu kazenskemu sodišču ter priporoča nadaljnje zagotavljanje podpore; izraža globoko zaskrbljenost zaradi izidov razprav o proračunu na zasedanju skupščine držav pogodbenic decembra 2011, zaradi katerih bi lahko Sodišče prejelo premalo finančnih sredstev, kar bi ogrozilo njegovo zmožnost izvajanja pravičnih postopkov in odzivanja na nove razmere; poziva EU in države članice, naj delovanje Sodišča primerno podprejo in prevzamejo tudi proaktivno vlogo pri predaji obtožencev;

Politike EU za podporo demokratizaciji

| 37. | vztraja, da so cilji na področjih razvoja, demokracije, človekovih pravic, dobrega upravljanja in varnosti medsebojno prepleteni; ponavlja, da mora po njegovem mnenju vse zunanje delovanje EU povezovati politični vidik, ki podpira pluralizem, demokracijo ter spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in pravne države, in razvojni vidik, ki je osredotočen na družbeno-gospodarski napredek, vključno z izkoreninjenjem revščine, bojem proti neenakosti in osnovno potrebo po hrani, na podlagi trajnostnega razvoja; v zvezi s tem dodaja, da morajo programi razvojne pomoči EU vključevati konkretne in bistvene reforme, da se zagotovijo spoštovanje človekovih pravic, preglednost, enakost med spoloma in boj proti korupciji v državah prejemnicah; poleg tega ugotavlja, da je treba uveljavljati strožje pogoje in začasno prekiniti izvajanje pomoči v državah prejemnicah, ki očitno ne spoštujejo človekovih pravic in svoboščin ter ne sprejemajo zakonodaje v skladu z mednarodnimi obveznostmi; |
| --- | --- |

37.

vztraja, da so cilji na področjih razvoja, demokracije, človekovih pravic, dobrega upravljanja in varnosti medsebojno prepleteni; ponavlja, da mora po njegovem mnenju vse zunanje delovanje EU povezovati politični vidik, ki podpira pluralizem, demokracijo ter spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in pravne države, in razvojni vidik, ki je osredotočen na družbeno-gospodarski napredek, vključno z izkoreninjenjem revščine, bojem proti neenakosti in osnovno potrebo po hrani, na podlagi trajnostnega razvoja; v zvezi s tem dodaja, da morajo programi razvojne pomoči EU vključevati konkretne in bistvene reforme, da se zagotovijo spoštovanje človekovih pravic, preglednost, enakost med spoloma in boj proti korupciji v državah prejemnicah; poleg tega ugotavlja, da je treba uveljavljati strožje pogoje in začasno prekiniti izvajanje pomoči v državah prejemnicah, ki očitno ne spoštujejo človekovih pravic in svoboščin ter ne sprejemajo zakonodaje v skladu z mednarodnimi obveznostmi;

| 38. | meni, da bi moral biti pristop na podlagi uspešnosti "več za več" vodilno načelo v odnosih EU z vsemi tretjimi državami, da bi morala EU partnerskim državam napredni status podeliti le, če upoštevajo jasne zahteve glede človekovih pravic in demokracije, in da bi ga morala brez omahovanja zamrzniti, če država teh zahtev ne izpolnjuje več; meni, da je treba o tem resno razmisliti v nadaljnjih pogajanjih z Rusijo o novem naprednem partnerskem sporazumu; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi moral biti pristop na podlagi uspešnosti "več za več" vodilno načelo v odnosih EU z vsemi tretjimi državami, da bi morala EU partnerskim državam napredni status podeliti le, če upoštevajo jasne zahteve glede človekovih pravic in demokracije, in da bi ga morala brez omahovanja zamrzniti, če država teh zahtev ne izpolnjuje več; meni, da je treba o tem resno razmisliti v nadaljnjih pogajanjih z Rusijo o novem naprednem partnerskem sporazumu;

| 39. | poziva k sistematični podpori svobodnih in pošteno novoizvoljenih parlamentov, predvsem v državah, ki so v procesu tranzicije ali v katere je EU napotila misije za spremljanje volitev; meni, da bi bilo treba tako podporo financirati v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter geografskih instrumentov; |
| --- | --- |

39.

poziva k sistematični podpori svobodnih in pošteno novoizvoljenih parlamentov, predvsem v državah, ki so v procesu tranzicije ali v katere je EU napotila misije za spremljanje volitev; meni, da bi bilo treba tako podporo financirati v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter geografskih instrumentov;

| 40. | pozdravlja načrte za vzpostavitev Evropske ustanove za demokracijo, kot je opredeljeno v skupnem sporočilu visoke predstavnice/podpredsednice in Komisije ter v sklepih Sveta s 3101. in 3130. zasedanja, na podlagi katerih se je COREPER 15. decembra 2011 dogovoril o izjavi o ustanovitvi Evropske ustanove za demokracijo, ter prizadevanja delovne skupine za Evropsko ustanovo za demokracijo, ki je bila ustanovljena v okviru Evropske službe za zunanje delovanje v sodelovanju z državami članicami in institucijami EU; poudarja, da je lahko ustanova pod nadzorom Parlamenta prožno in strokovno orodje za podporo akterjem, ki si prizadevajo za demokratične spremembe v nedemokratičnih državah in državah v tranziciji; poziva Svet, naj zagotovi, da bo vsako tako orodje med drugimi njegovimi ukrepi dopolnjevalo dejavnosti obstoječih instrumentov, zlasti evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, ne da bi pri tem ustvarilo nepotrebne birokratske strukture; poudarja, da mora EU resnično zagotoviti dodatna sredstva za proračun Evropske ustanove za demokracijo, pri čemer jih mora zagotoviti v skladu s finančnimi predpisi in upoštevati pravico proračunskega organa, da spremlja in nadzoruje; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja načrte za vzpostavitev Evropske ustanove za demokracijo, kot je opredeljeno v skupnem sporočilu visoke predstavnice/podpredsednice in Komisije ter v sklepih Sveta s 3101. in 3130. zasedanja, na podlagi katerih se je COREPER 15. decembra 2011 dogovoril o izjavi o ustanovitvi Evropske ustanove za demokracijo, ter prizadevanja delovne skupine za Evropsko ustanovo za demokracijo, ki je bila ustanovljena v okviru Evropske službe za zunanje delovanje v sodelovanju z državami članicami in institucijami EU; poudarja, da je lahko ustanova pod nadzorom Parlamenta prožno in strokovno orodje za podporo akterjem, ki si prizadevajo za demokratične spremembe v nedemokratičnih državah in državah v tranziciji; poziva Svet, naj zagotovi, da bo vsako tako orodje med drugimi njegovimi ukrepi dopolnjevalo dejavnosti obstoječih instrumentov, zlasti evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, ne da bi pri tem ustvarilo nepotrebne birokratske strukture; poudarja, da mora EU resnično zagotoviti dodatna sredstva za proračun Evropske ustanove za demokracijo, pri čemer jih mora zagotoviti v skladu s finančnimi predpisi in upoštevati pravico proračunskega organa, da spremlja in nadzoruje;

Podpora volitvam

| 41. | poudarja pomen procesa politične podpore, ki ni osredotočen le na obdobje neposredno pred volitvami in po njih, ampak temelji na stalnosti; pozdravlja osredotočenost visoke predstavnice/podpredsednice na "globoko demokracijo", ki povezuje demokratične procese s človekovimi pravicami, svobodo izražanja in združevanja, svobodo veroizpovedi in prepričanja, pravno državo in dobrim upravljanjem; poudarja, da je treba v tem okviru tudi pravici do verske svobode nameniti ustrezno pomembno mesto; poudarja, da je ta pravica splošno priznana kot ena najbolj temeljnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

41.

poudarja pomen procesa politične podpore, ki ni osredotočen le na obdobje neposredno pred volitvami in po njih, ampak temelji na stalnosti; pozdravlja osredotočenost visoke predstavnice/podpredsednice na "globoko demokracijo", ki povezuje demokratične procese s človekovimi pravicami, svobodo izražanja in združevanja, svobodo veroizpovedi in prepričanja, pravno državo in dobrim upravljanjem; poudarja, da je treba v tem okviru tudi pravici do verske svobode nameniti ustrezno pomembno mesto; poudarja, da je ta pravica splošno priznana kot ena najbolj temeljnih človekovih pravic;

| 42. | znova poudarja, da je treba prednostne države za misije za spremljanje volitev izbirati na podlagi dejanskega učinka, ki bi ga misija lahko imela na spodbujanje resnične dolgoročne demokratizacije; |
| --- | --- |

42.

znova poudarja, da je treba prednostne države za misije za spremljanje volitev izbirati na podlagi dejanskega učinka, ki bi ga misija lahko imela na spodbujanje resnične dolgoročne demokratizacije;

| 43. | poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj razvijejo politično strategijo v zvezi z vsako misijo EU za spremljanje volitev, ki ji mora dve leti po zaključku misije slediti ocena demokratičnega napredka, ki se Parlamentu predloži med letno razpravo o človekovih pravicah z visoko predstavnico/podpredsednico; pozdravlja zavezo visoke predstavnice/podpredsednice, da se bo pri opazovanju volitev osredotočila na sodelovanje žensk in narodnih manjšin ter invalidov v vlogi kandidatov in volivcev (22); |
| --- | --- |

43.

poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj razvijejo politično strategijo v zvezi z vsako misijo EU za spremljanje volitev, ki ji mora dve leti po zaključku misije slediti ocena demokratičnega napredka, ki se Parlamentu predloži med letno razpravo o človekovih pravicah z visoko predstavnico/podpredsednico; pozdravlja zavezo visoke predstavnice/podpredsednice, da se bo pri opazovanju volitev osredotočila na sodelovanje žensk in narodnih manjšin ter invalidov v vlogi kandidatov in volivcev (22);

| 44. | poudarja, da je treba na koncu vsake misije za spremljanje volitev po potrebi v sodelovanju z drugimi mednarodnimi akterji pripraviti realistična in izvedljiva priporočila, ki jih morajo razširjati in spremljati delegacije EU; meni, da bi morale stalne delegacije Evropskega parlamenta in skupne parlamentarne skupščine igrati večjo vlogo pri spremljanju teh priporočil misij in analizi napredka, doseženega na področju človekovih pravic in demokracije; zato podpira spodbujanje trajnega in rednega dialoga s parlamenti teh tretjih držav; poudarja, da je treba izboljšati metodologijo dela delegacij Evropskega parlamenta za opazovanje volitev ter si prizadevati za izboljšanje sposobnosti sodelujočih poslancev Evropskega parlamenta in osebja; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba na koncu vsake misije za spremljanje volitev po potrebi v sodelovanju z drugimi mednarodnimi akterji pripraviti realistična in izvedljiva priporočila, ki jih morajo razširjati in spremljati delegacije EU; meni, da bi morale stalne delegacije Evropskega parlamenta in skupne parlamentarne skupščine igrati večjo vlogo pri spremljanju teh priporočil misij in analizi napredka, doseženega na področju človekovih pravic in demokracije; zato podpira spodbujanje trajnega in rednega dialoga s parlamenti teh tretjih držav; poudarja, da je treba izboljšati metodologijo dela delegacij Evropskega parlamenta za opazovanje volitev ter si prizadevati za izboljšanje sposobnosti sodelujočih poslancev Evropskega parlamenta in osebja;

Dialogi in posvetovanja o človekovih pravicah s tretjimi državami

| 45. | poudarja, da sodelovanje v strukturiranem dialogu o človekovih pravicah, čeprav je dobrodošlo, prepogosto služi kot pretveza za izogibanje tovrstnim razpravam na višjih političnih ravneh, vključno s srečanji na vrhu s partnerskimi državami; poziva vse institucije EU, države članice in njihova veleposlaništva, naj si bolj prizadevajo za vključevanje teh dialogov v vse zunanje delovanje EU v državah; poudarja, da je treba zagotoviti preglednost in resnična predhodna posvetovanja z organizacijami civilne družbe ter poročanje po dialogih z namenom obveščanja o rezultatih; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da sodelovanje v strukturiranem dialogu o človekovih pravicah, čeprav je dobrodošlo, prepogosto služi kot pretveza za izogibanje tovrstnim razpravam na višjih političnih ravneh, vključno s srečanji na vrhu s partnerskimi državami; poziva vse institucije EU, države članice in njihova veleposlaništva, naj si bolj prizadevajo za vključevanje teh dialogov v vse zunanje delovanje EU v državah; poudarja, da je treba zagotoviti preglednost in resnična predhodna posvetovanja z organizacijami civilne družbe ter poročanje po dialogih z namenom obveščanja o rezultatih;

| 46. | zato izraža razočaranje, ker pri več dialogih o človekovih pravicah (skupno jih zdaj poteka več kot štirideset) ni napredka, in ugotavlja, da ponekod velja mnenje, da se posvetovanja EU o človekovih pravicah v nekaterih primerih izkoriščajo in so postala proces, namesto da bi bila sredstvo za doseganje merljivih, oprijemljivih rezultatov; |
| --- | --- |

46.

zato izraža razočaranje, ker pri več dialogih o človekovih pravicah (skupno jih zdaj poteka več kot štirideset) ni napredka, in ugotavlja, da ponekod velja mnenje, da se posvetovanja EU o človekovih pravicah v nekaterih primerih izkoriščajo in so postala proces, namesto da bi bila sredstvo za doseganje merljivih, oprijemljivih rezultatov;

| 47. | obžaluje, da na podlagi ocen, ki so bile izdelane po dialogih/posvetovanjih, niso bili razviti jasni kazalniki in merila uspešnosti; poziva, naj se cilji opredelijo pred vsakim dialogom ali posvetovanjem ter se ocenijo nemudoma po njegovem zaključku, pri čemer je treba zagotoviti preglednost in sodelovanje čim več zainteresiranih strani; poudarja, da je treba ugotovitve takih ocen upoštevati na srečanjih na vrhu in pri drugih stikih med EU in njenimi partnerji ter da morajo biti podlaga za ukrepe EU in njenih držav članic v drugih dvostranskih in večstranskih odnosih; meni, da je treba še posebej upoštevati te kazalnike, da bi zagotovili učinkovitost klavzul o demokraciji in človekovih pravicah v vseh sporazumih EU ne glede na njihovo naravo; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da na podlagi ocen, ki so bile izdelane po dialogih/posvetovanjih, niso bili razviti jasni kazalniki in merila uspešnosti; poziva, naj se cilji opredelijo pred vsakim dialogom ali posvetovanjem ter se ocenijo nemudoma po njegovem zaključku, pri čemer je treba zagotoviti preglednost in sodelovanje čim več zainteresiranih strani; poudarja, da je treba ugotovitve takih ocen upoštevati na srečanjih na vrhu in pri drugih stikih med EU in njenimi partnerji ter da morajo biti podlaga za ukrepe EU in njenih držav članic v drugih dvostranskih in večstranskih odnosih; meni, da je treba še posebej upoštevati te kazalnike, da bi zagotovili učinkovitost klavzul o demokraciji in človekovih pravicah v vseh sporazumih EU ne glede na njihovo naravo;

| 48. | poudarja pomembnost in nujnost izboljšanja oblik in vsebine teh dialogov v posvetovanju s civilno družbo; znova poudarja, da so lahko dialogi konstruktivni in lahko na terenu resnično učinkujejo le, če jim sledijo konkretni ukrepi ob upoštevanju ciljev EU in smernic EU o dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami ter korektivni ukrepi; |
| --- | --- |

48.

poudarja pomembnost in nujnost izboljšanja oblik in vsebine teh dialogov v posvetovanju s civilno družbo; znova poudarja, da so lahko dialogi konstruktivni in lahko na terenu resnično učinkujejo le, če jim sledijo konkretni ukrepi ob upoštevanju ciljev EU in smernic EU o dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami ter korektivni ukrepi;

| 49. | opozarja, da bi morala EU te dialoge uporabljati kot instrument za opozarjanje na posamezne primere kršitev človekovih pravic v tretjih državah, kot so primeri političnih zapornikov in pripornikov, na primer v Vietnamu in na Kitajskem, ki so zaprti zaradi mirnega uveljavljanja osnovnih pravic, kot so svoboda izražanja, zbiranja, združevanja in veroizpovedi; poleg tega poziva EU, naj redno uporablja to možnost in spremlja odzive na posamezne primere, na katere je opozorila, spremlja te primere ter se tesno usklajuje s povezanimi organizacijami na področju človekovih pravic in drugimi državami, ki organizirajo dialoge o človekovih pravicah z zadevno državo; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da bi morala EU te dialoge uporabljati kot instrument za opozarjanje na posamezne primere kršitev človekovih pravic v tretjih državah, kot so primeri političnih zapornikov in pripornikov, na primer v Vietnamu in na Kitajskem, ki so zaprti zaradi mirnega uveljavljanja osnovnih pravic, kot so svoboda izražanja, zbiranja, združevanja in veroizpovedi; poleg tega poziva EU, naj redno uporablja to možnost in spremlja odzive na posamezne primere, na katere je opozorila, spremlja te primere ter se tesno usklajuje s povezanimi organizacijami na področju človekovih pravic in drugimi državami, ki organizirajo dialoge o človekovih pravicah z zadevno državo;

| 50. | je razočaran, ker je bilo izvedeno le omejeno število ocen in še te ne redno, čeprav je v smernicah zapisano, da je treba dialoge "po možnosti ocenjevati vsako drugo leto"; močno obžaluje, da Evropski parlament ni bil sistematično vključen v dosedanje ocene, tudi v primeru Rusije in Kitajske; poziva, naj se Evropskemu parlamentu formalno zagotovi dostop do teh ocen, pri čemer je treba zagotoviti največjo možno odprtost in preglednost; opozarja, da je v smernicah zapisano, da "bo pri teh ocenah sodelovala civilna družba", in meni, da je treba uvesti konkreten mehanizem za izvajanje te zaveze; |
| --- | --- |

50.

je razočaran, ker je bilo izvedeno le omejeno število ocen in še te ne redno, čeprav je v smernicah zapisano, da je treba dialoge "po možnosti ocenjevati vsako drugo leto"; močno obžaluje, da Evropski parlament ni bil sistematično vključen v dosedanje ocene, tudi v primeru Rusije in Kitajske; poziva, naj se Evropskemu parlamentu formalno zagotovi dostop do teh ocen, pri čemer je treba zagotoviti največjo možno odprtost in preglednost; opozarja, da je v smernicah zapisano, da "bo pri teh ocenah sodelovala civilna družba", in meni, da je treba uvesti konkreten mehanizem za izvajanje te zaveze;

| 51. | je še posebej zaskrbljen zaradi razmer v Maliju po državnem udaru 22. marca 2012 in ker se ta država sooča z „najhujšo humanitarno krizo v zadnjih dvajsetih letih“, in sicer zaradi negotovosti v zvezi s preskrbo s hrano, ki je prizadela približno tri milijone ljudi, in razselitev, ki so jih povzročili konflikti na severu države; poziva Evropsko unijo, naj zagotovi dodatno humanitarno pomoč za spoprijemanje s temi razmerami; meni tudi, da bi si morale Evropska unija in njene države članice prizadevati za mirno končanje konflikta in ta prizadevanja osredotočiti na zaščito prizadetih skupin prebivalstva, ne da bi pri tem prišlo do zunanjega vmešavanja v notranjepolitične zadeve v tej državi; |
| --- | --- |

51.

je še posebej zaskrbljen zaradi razmer v Maliju po državnem udaru 22. marca 2012 in ker se ta država sooča z „najhujšo humanitarno krizo v zadnjih dvajsetih letih“, in sicer zaradi negotovosti v zvezi s preskrbo s hrano, ki je prizadela približno tri milijone ljudi, in razselitev, ki so jih povzročili konflikti na severu države; poziva Evropsko unijo, naj zagotovi dodatno humanitarno pomoč za spoprijemanje s temi razmerami; meni tudi, da bi si morale Evropska unija in njene države članice prizadevati za mirno končanje konflikta in ta prizadevanja osredotočiti na zaščito prizadetih skupin prebivalstva, ne da bi pri tem prišlo do zunanjega vmešavanja v notranjepolitične zadeve v tej državi;

| 52. | ponovno poudarja, da bi morale biti pravice žensk pomemben del dialoga o človekovih pravicah, ki ga vodi EU, ter političnega dialoga EU s tretjimi državami, s katerimi so bili podpisani sporazumi o sodelovanju ali pridružitveni sporazumi, v skladu s klavzulami o človekovih pravicah v teh sporazumih, ter da je treba okrepiti udeležbo žensk pri pogajanjih in njihovo dejavno vlogo v mirnih tranzicijah; poziva Komisijo in Svet, naj v primeru kršitve teh določb sprejmeta vse potrebne ukrepe; |
| --- | --- |

52.

ponovno poudarja, da bi morale biti pravice žensk pomemben del dialoga o človekovih pravicah, ki ga vodi EU, ter političnega dialoga EU s tretjimi državami, s katerimi so bili podpisani sporazumi o sodelovanju ali pridružitveni sporazumi, v skladu s klavzulami o človekovih pravicah v teh sporazumih, ter da je treba okrepiti udeležbo žensk pri pogajanjih in njihovo dejavno vlogo v mirnih tranzicijah; poziva Komisijo in Svet, naj v primeru kršitve teh določb sprejmeta vse potrebne ukrepe;

| 53. | obžaluje, da je bil Mihail Hodorkovski kljub pozivom Parlamenta in drugih mednarodnih institucij obsojen v drugem politično in administrativno motiviranem sojenju v Rusiji, ki ni bilo v skladu z načeli poštenega in neodvisnega sodnega sistema, kar je huda kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

53.

obžaluje, da je bil Mihail Hodorkovski kljub pozivom Parlamenta in drugih mednarodnih institucij obsojen v drugem politično in administrativno motiviranem sojenju v Rusiji, ki ni bilo v skladu z načeli poštenega in neodvisnega sodnega sistema, kar je huda kršitev človekovih pravic;

Klavzule o človekovih pravicah in demokraciji

| 54. | poziva k vključitvi jasnih zavezujočih klavzul o človekovih pravicah in demokraciji v vse pogodbene sporazume s tretjimi državami, tako industrializiranimi državami kot državami v razvoju, vključno s sektorskimi sporazumi, sporazumi o trgovini in sporazumi o tehnični ali finančni pomoči, in to brez izjeme; poziva Komisijo, naj zagotovi strožje izvajanje teh klavzul; znova poudarja, da je treba izdelati enoten seznam meril za opis in ocenjenvanje človekovih pravic in demokracije, ki ga bodo priznale vse institucije EU; meni, da bi lahko bilo izvajanje Evropske konvencije o človekovih pravicah in drugih temeljnih mednarodnih konvencij o človekovih pravicah osrednja prvina merila EU za človekove pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

54.

poziva k vključitvi jasnih zavezujočih klavzul o človekovih pravicah in demokraciji v vse pogodbene sporazume s tretjimi državami, tako industrializiranimi državami kot državami v razvoju, vključno s sektorskimi sporazumi, sporazumi o trgovini in sporazumi o tehnični ali finančni pomoči, in to brez izjeme; poziva Komisijo, naj zagotovi strožje izvajanje teh klavzul; znova poudarja, da je treba izdelati enoten seznam meril za opis in ocenjenvanje človekovih pravic in demokracije, ki ga bodo priznale vse institucije EU; meni, da bi lahko bilo izvajanje Evropske konvencije o človekovih pravicah in drugih temeljnih mednarodnih konvencij o človekovih pravicah osrednja prvina merila EU za človekove pravice in demokracijo;

| 55. | poziva Komisijo, naj brez oklevanja uporabi mehanizem začasne prekinitve izvajanja veljavnih sporazumov, kadar se ponavljajo kršitve standardnih klavzul o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj brez oklevanja uporabi mehanizem začasne prekinitve izvajanja veljavnih sporazumov, kadar se ponavljajo kršitve standardnih klavzul o človekovih pravicah;

| 56. | poudarja, da je izvajanje klavzule v obstoječi obliki, kot je zapisana v sporazumih o prosti trgovini, ki naj bi bili v kratkem predloženi Parlamentu, priložnost, da Parlament sam razišče možnosti za določitev meril uspešnosti glede človekovih pravic pred ratifikacijo, da bi dosegli konkreten in preverljiv napredek glede spoštovanja človekovih pravic; ponovno poziva Komisijo k oblikovanju nove "zgledne klavzule", ki opozarja na mednarodne obveznosti strank, vključuje postopek posvetovanj ter opredeljuje politične in pravne mehanizme, ki naj se uporabijo v primeru zahteve za začasno prekinitev sodelovanja zaradi vztrajnih ali sistemskih kršitev človekovih pravic in mednarodnega prava; meni, da je mehanizem za izvrševanje klavzule o človekovih pravicah in demokraciji, ki ga zahteva Parlament, edini način, da se zagotovi dejansko izvrševanje takih klavzul, in da ga je treba obravnavati kot mehanizem za preprečevanje in opozarjanje, ki je podlaga za dialog med EU in partnersko državo, sledil pa naj bi mu mehanizem za spremljanje; priporoča razvoj jasnega in postopnega sistema sankcij, brez poseganja v morebitno dokončno prekinitev; odločno vztraja pri tem, da mora biti Parlament vključen v proces odločanja Komisije in Sveta v zvezi s tem; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je izvajanje klavzule v obstoječi obliki, kot je zapisana v sporazumih o prosti trgovini, ki naj bi bili v kratkem predloženi Parlamentu, priložnost, da Parlament sam razišče možnosti za določitev meril uspešnosti glede človekovih pravic pred ratifikacijo, da bi dosegli konkreten in preverljiv napredek glede spoštovanja človekovih pravic; ponovno poziva Komisijo k oblikovanju nove "zgledne klavzule", ki opozarja na mednarodne obveznosti strank, vključuje postopek posvetovanj ter opredeljuje politične in pravne mehanizme, ki naj se uporabijo v primeru zahteve za začasno prekinitev sodelovanja zaradi vztrajnih ali sistemskih kršitev človekovih pravic in mednarodnega prava; meni, da je mehanizem za izvrševanje klavzule o človekovih pravicah in demokraciji, ki ga zahteva Parlament, edini način, da se zagotovi dejansko izvrševanje takih klavzul, in da ga je treba obravnavati kot mehanizem za preprečevanje in opozarjanje, ki je podlaga za dialog med EU in partnersko državo, sledil pa naj bi mu mehanizem za spremljanje; priporoča razvoj jasnega in postopnega sistema sankcij, brez poseganja v morebitno dokončno prekinitev; odločno vztraja pri tem, da mora biti Parlament vključen v proces odločanja Komisije in Sveta v zvezi s tem;

| 57. | poudarja, da je treba zagotoviti učinkovito spremljanje izvajanja obveznosti na področju spoštovanja in spodbujanja človekovih pravic in demokratičnih načel; poziva k uporabi študij učinka glede človekovih pravic in demokracije poleg obstoječih študij učinka glede trajnostnega razvoja ter k upoštevanju ocen in ugotovitev iz teh študij pri pogajanjih in v končnih sporazumih; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je treba zagotoviti učinkovito spremljanje izvajanja obveznosti na področju spoštovanja in spodbujanja človekovih pravic in demokratičnih načel; poziva k uporabi študij učinka glede človekovih pravic in demokracije poleg obstoječih študij učinka glede trajnostnega razvoja ter k upoštevanju ocen in ugotovitev iz teh študij pri pogajanjih in v končnih sporazumih;

| 58. | predlaga, naj se v študijah in presojah učinkov na področju človekovih pravic uporabljajo objektivni kazalniki in merila; |
| --- | --- |

58.

predlaga, naj se v študijah in presojah učinkov na področju človekovih pravic uporabljajo objektivni kazalniki in merila;

Trgovina in človekove pravice

| 59. | poleg poglavij o socialnih in okoljskih vprašanjih pričakuje vključitev celovitega poglavja o človekovih pravicah v vse prihodnje sporazume o prosti trgovini in v okviru pogajanj, ki trenutno potekajo, obžaluje, da so nekatere partnerske države, kot sta Indija in Kanada, temu načelu nasprotovale; poziva k okrepitvi poglavja o trajnostnem razvoju v sporazumih, pri čemer je treba vključiti pritožbeni postopek za socialne partnerje in civilno družbo, vzpostaviti neodvisni organ za reševanje dolgotrajnih sporov in predvideti možnost uporabe mehanizma za reševanje sporov z določbami o globah in začasni odložitvi trgovinskih ugodnosti v primeru hujše kršitve okoljskih in delovnih standardov, ki so podobne določbam v mehanizmih za dostop do trga; poudarja, da bi bilo treba dodatno okrepiti mehanizme spremljanja in izvrševanja splošnega sistema preferencialov; zahteva, da postanejo cilji družbene odgovornosti podjetij zavezujoči za evropska podjetja, ki delujejo v institucionalno šibkih državah; |
| --- | --- |

59.

poleg poglavij o socialnih in okoljskih vprašanjih pričakuje vključitev celovitega poglavja o človekovih pravicah v vse prihodnje sporazume o prosti trgovini in v okviru pogajanj, ki trenutno potekajo, obžaluje, da so nekatere partnerske države, kot sta Indija in Kanada, temu načelu nasprotovale; poziva k okrepitvi poglavja o trajnostnem razvoju v sporazumih, pri čemer je treba vključiti pritožbeni postopek za socialne partnerje in civilno družbo, vzpostaviti neodvisni organ za reševanje dolgotrajnih sporov in predvideti možnost uporabe mehanizma za reševanje sporov z določbami o globah in začasni odložitvi trgovinskih ugodnosti v primeru hujše kršitve okoljskih in delovnih standardov, ki so podobne določbam v mehanizmih za dostop do trga; poudarja, da bi bilo treba dodatno okrepiti mehanizme spremljanja in izvrševanja splošnega sistema preferencialov; zahteva, da postanejo cilji družbene odgovornosti podjetij zavezujoči za evropska podjetja, ki delujejo v institucionalno šibkih državah;

Evropska sosedska politika

| 60. | meni, da je "arabska pomlad" dokaz neustreznosti dosedanjih politik EU za učinkovito podpiranje prebivalstva, ki si močno želi demokracije, spoštovanja temeljnih svoboščin, pravice ter odgovorne in reprezentativne vlade, pa jih v njihovi državi ni; zato pozdravlja skupni sporočili Komisije in visoke predstavnice/podpredsednice o novem odzivu na spremembe v sosedstvu, v katerem je med drugim izražena potreba po ustanovitvi Evropske ustanove za demokracijo, in o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja ter pristop na podlagi skupne zavezanosti in vzajemne odgovornosti glede univerzalnih vrednot človekovih pravic, demokracije in pravne države, odločnejše in na spodbudah temelječe pogojevanje ter razlikovanje med politikami, napredek večstranskega in podregijskega sodelovanja ter načelo nadaljnjega vključevanja civilne družbe; poudarja, da bi arabska pomlad postala paradoks, če bi se odvila v smeri zanikanja temeljnih človekovih pravic žensk, zagovornikov človekovih pravic, verskih manjšin in drugih družbenih skupin v državah arabske pomladi; |
| --- | --- |

60.

meni, da je "arabska pomlad" dokaz neustreznosti dosedanjih politik EU za učinkovito podpiranje prebivalstva, ki si močno želi demokracije, spoštovanja temeljnih svoboščin, pravice ter odgovorne in reprezentativne vlade, pa jih v njihovi državi ni; zato pozdravlja skupni sporočili Komisije in visoke predstavnice/podpredsednice o novem odzivu na spremembe v sosedstvu, v katerem je med drugim izražena potreba po ustanovitvi Evropske ustanove za demokracijo, in o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja ter pristop na podlagi skupne zavezanosti in vzajemne odgovornosti glede univerzalnih vrednot človekovih pravic, demokracije in pravne države, odločnejše in na spodbudah temelječe pogojevanje ter razlikovanje med politikami, napredek večstranskega in podregijskega sodelovanja ter načelo nadaljnjega vključevanja civilne družbe; poudarja, da bi arabska pomlad postala paradoks, če bi se odvila v smeri zanikanja temeljnih človekovih pravic žensk, zagovornikov človekovih pravic, verskih manjšin in drugih družbenih skupin v državah arabske pomladi;

| 61. | meni, da imajo nevladne organizacije v državi in organizirani državljani od začetka arabske pomladi ključno vlogo pri mobilizaciji ljudi in spodbujanju njihovega udejstvovanja v javnem življenju z namenom seznaniti ljudi z njihovimi pravicami ter jim omogočiti, da lahko razumejo in sprejmejo demokracijo; poudarja, da bodo morale prednostne politične naloge prihodnjih reform izhajati iz vključujočih posvetovanj z nevladnimi organizacijami in zagovorniki človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

61.

meni, da imajo nevladne organizacije v državi in organizirani državljani od začetka arabske pomladi ključno vlogo pri mobilizaciji ljudi in spodbujanju njihovega udejstvovanja v javnem življenju z namenom seznaniti ljudi z njihovimi pravicami ter jim omogočiti, da lahko razumejo in sprejmejo demokracijo; poudarja, da bodo morale prednostne politične naloge prihodnjih reform izhajati iz vključujočih posvetovanj z nevladnimi organizacijami in zagovorniki človekovih pravic v državi;

| 62. | poudarja, da je treba podpreti tudi demokratična gibanja v vzhodnem sosedstvu; pozdravlja novi pristop k evropski sosedski politiki, ki je usmerjen k zagotavljanju večje podpore partnerjem, ki si prizadevajo za izgradnjo globoke in trajnostne demokracije, podpore vključujočemu gospodarskemu razvoju in krepitvi obeh regionalni razsežnosti evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je treba podpreti tudi demokratična gibanja v vzhodnem sosedstvu; pozdravlja novi pristop k evropski sosedski politiki, ki je usmerjen k zagotavljanju večje podpore partnerjem, ki si prizadevajo za izgradnjo globoke in trajnostne demokracije, podpore vključujočemu gospodarskemu razvoju in krepitvi obeh regionalni razsežnosti evropske sosedske politike;

| 63. | podpira pristop "več za več" na podlagi uspešnosti, ki je v skladu z novo vizijo evropske sosedske politike; vztraja, da mora razlikovanje temeljiti na jasno opredeljenih standardih in redno preverjanih merilih uspešnosti, in predlaga, da se merila uspešnosti, ki so določena v skupnih sporočilih, obravnavajo kot cilji, ki pa jih je treba dopolniti z bolj specifičnimi, merljivimi, dosegljivimi in časovno opredeljenimi merili uspešnosti; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj poskrbita za jasno in ustrezno metodologijo za ocenjevanje stopnje spoštovanja in spodbujanja demokracije in človekovih pravicah v državah evropske sosedske politike, naj pripravita redna poročila, ki bodo osnova za dodelitev finančnih sredstev v skladu z načelom "več za več", ter naj te ocene vključita v letna poročila o napredku; poudarja, da je treba finančna sredstva, ki jih zaradi negativne ocene ni mogoče dodeliti ali prenesti, prerazporediti za druge projekte v partnerskih državah v evropskem sosedstvu na jugu in vzhodu; |
| --- | --- |

63.

podpira pristop "več za več" na podlagi uspešnosti, ki je v skladu z novo vizijo evropske sosedske politike; vztraja, da mora razlikovanje temeljiti na jasno opredeljenih standardih in redno preverjanih merilih uspešnosti, in predlaga, da se merila uspešnosti, ki so določena v skupnih sporočilih, obravnavajo kot cilji, ki pa jih je treba dopolniti z bolj specifičnimi, merljivimi, dosegljivimi in časovno opredeljenimi merili uspešnosti; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj poskrbita za jasno in ustrezno metodologijo za ocenjevanje stopnje spoštovanja in spodbujanja demokracije in človekovih pravicah v državah evropske sosedske politike, naj pripravita redna poročila, ki bodo osnova za dodelitev finančnih sredstev v skladu z načelom "več za več", ter naj te ocene vključita v letna poročila o napredku; poudarja, da je treba finančna sredstva, ki jih zaradi negativne ocene ni mogoče dodeliti ali prenesti, prerazporediti za druge projekte v partnerskih državah v evropskem sosedstvu na jugu in vzhodu;

| 64. | poudarja ključni pomen dejavnega sodelovanja in prispevka civilne družbe v procesih upravljanja in družbene preobrazbe ter ob tem prepoznava potrebo po vključevanju predstavnikov žensk in manjšin v take procese; odločno podpira tesnejše sodelovanje s civilno družbo v teh procesih, tako v smislu razširitve sodelovanja kot tudi močnejšega poudarka na vključevanju stališč civilne družbe v oblikovanje politik; v zvezi s tem pozdravlja vse programe EU za usposabljanje mladih strokovnjakov in poenostavitev programov študentskih izmenjav za državljane tretjih držav, saj to učinkovito prispeva k razvoju civilne družbe; poudarja, da je treba zagotoviti neodvisno strukturno in finančno pomoč za civilno družbo; meni, da je treba – podobno kot v proces priprave splošnega rednega pregleda v okviru Sveta ZN za človekove pravice – tudi v pripravo poročil Komisije o napredku v okviru evropske sosedske politike vključiti lokalne in mednarodne akterje civilne družbe, ki naj predložijo svoje lastne ocene kot dodatek tem poročilom; pozdravlja korake k uvedbi mehanizma za spodbujanje razvoja civilne družbe in Evropske ustanove za demokracijo ter poziva k dodelitvi znatnih finančnih sredstev zanje v prihodnjem večletnem finančnem okviru; vztraja, da je treba civilni družbi v prihodnje omogočiti, da neposreden prispeva preko institucionaliziranega "mehanizma civilne družbe za spremljanje"; |
| --- | --- |

64.

poudarja ključni pomen dejavnega sodelovanja in prispevka civilne družbe v procesih upravljanja in družbene preobrazbe ter ob tem prepoznava potrebo po vključevanju predstavnikov žensk in manjšin v take procese; odločno podpira tesnejše sodelovanje s civilno družbo v teh procesih, tako v smislu razširitve sodelovanja kot tudi močnejšega poudarka na vključevanju stališč civilne družbe v oblikovanje politik; v zvezi s tem pozdravlja vse programe EU za usposabljanje mladih strokovnjakov in poenostavitev programov študentskih izmenjav za državljane tretjih držav, saj to učinkovito prispeva k razvoju civilne družbe; poudarja, da je treba zagotoviti neodvisno strukturno in finančno pomoč za civilno družbo; meni, da je treba – podobno kot v proces priprave splošnega rednega pregleda v okviru Sveta ZN za človekove pravice – tudi v pripravo poročil Komisije o napredku v okviru evropske sosedske politike vključiti lokalne in mednarodne akterje civilne družbe, ki naj predložijo svoje lastne ocene kot dodatek tem poročilom; pozdravlja korake k uvedbi mehanizma za spodbujanje razvoja civilne družbe in Evropske ustanove za demokracijo ter poziva k dodelitvi znatnih finančnih sredstev zanje v prihodnjem večletnem finančnem okviru; vztraja, da je treba civilni družbi v prihodnje omogočiti, da neposreden prispeva preko institucionaliziranega "mehanizma civilne družbe za spremljanje";

| 65. | je resno zaskrbljen, ker štiri partnerske države v evropskem sosedstvu niso podpisale izbirnega protokola h Konvenciji ZN proti mučenju, ker ga enajst držav ni ratificiralo in ker še štirinajst držav ni uvedlo zahtevanih nacionalnih preventivnih ukrepov; poziva EU, naj nujno ukrepa, da bi odpravila to pomanjkljivost; |
| --- | --- |

65.

je resno zaskrbljen, ker štiri partnerske države v evropskem sosedstvu niso podpisale izbirnega protokola h Konvenciji ZN proti mučenju, ker ga enajst držav ni ratificiralo in ker še štirinajst držav ni uvedlo zahtevanih nacionalnih preventivnih ukrepov; poziva EU, naj nujno ukrepa, da bi odpravila to pomanjkljivost;

| 66. | meni, da je spodbujanje in podpiranje nenasilja odraz mednarodne vrednote, s katero je mogoče primerno zaščititi in spodbujati človekove pravice od znotraj, zlasti ob upoštevanju da nenasilna metodologija prinaša učinkovite rezultate pri preprečevanju sporov in podpiranju demokracije, pravne države in civilne družbe po svetu; predlaga, naj se nenasilju nameni vloga in politična teža v notranjih in zunanjih politikah Evropske unije, pri čemer je treba podpreti tiste pobude, ki lahko prispevajo k ohranjanju in razvoju nenasilnega in miroljubnega aktivizma po vsem svetu, z razširjanjem praktične pomoči v podporo nenasilnim aktivistom in zagovornikom človekovih pravic; |
| --- | --- |

66.

meni, da je spodbujanje in podpiranje nenasilja odraz mednarodne vrednote, s katero je mogoče primerno zaščititi in spodbujati človekove pravice od znotraj, zlasti ob upoštevanju da nenasilna metodologija prinaša učinkovite rezultate pri preprečevanju sporov in podpiranju demokracije, pravne države in civilne družbe po svetu; predlaga, naj se nenasilju nameni vloga in politična teža v notranjih in zunanjih politikah Evropske unije, pri čemer je treba podpreti tiste pobude, ki lahko prispevajo k ohranjanju in razvoju nenasilnega in miroljubnega aktivizma po vsem svetu, z razširjanjem praktične pomoči v podporo nenasilnim aktivistom in zagovornikom človekovih pravic;

| 67. | ponovno poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj si prizadevajo za trdno skupno stališče EU glede nadaljnjega ukrepanja po poročilu o misiji za ugotavljanje dejstev o konfliktu v Gazi ter naj javno zahtevajo izvajanje njegovih priporočil in odgovornost za vse kršitve mednarodnega prava ne glede na to, kdo je domnevni storilec, in sicer z izvedbo neodvisnih, nepristranskih in učinkovitih preiskav; meni, da bližnjevzhodni mirovni proces ne more biti uspešen brez odgovornosti in pravice; |
| --- | --- |

67.

ponovno poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj si prizadevajo za trdno skupno stališče EU glede nadaljnjega ukrepanja po poročilu o misiji za ugotavljanje dejstev o konfliktu v Gazi ter naj javno zahtevajo izvajanje njegovih priporočil in odgovornost za vse kršitve mednarodnega prava ne glede na to, kdo je domnevni storilec, in sicer z izvedbo neodvisnih, nepristranskih in učinkovitih preiskav; meni, da bližnjevzhodni mirovni proces ne more biti uspešen brez odgovornosti in pravice;

Zunanji finančni instrumenti, zlasti evropski instrument za demokracijo in človekove pravice

| 68. | ugotavlja, da je sicer bilo mogoče slišati odločne politične izjave EU v prid človekovim pravicam, da pa se v fazi načrtovanja programov te izjave o zavezanosti človekovim pravicam v specifičnih instrumentih in sektorskih programih financiranja držav ne omenjajo več; ugotavlja, da so bile žal človekove pravice in demokracija včasih "potisnjene na rob" v okvir evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, namesto da bi jih vključevali v vse instrumente; |
| --- | --- |

68.

ugotavlja, da je sicer bilo mogoče slišati odločne politične izjave EU v prid človekovim pravicam, da pa se v fazi načrtovanja programov te izjave o zavezanosti človekovim pravicam v specifičnih instrumentih in sektorskih programih financiranja držav ne omenjajo več; ugotavlja, da so bile žal človekove pravice in demokracija včasih "potisnjene na rob" v okvir evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, namesto da bi jih vključevali v vse instrumente;

| 69. | pozdravlja sporočilo Komisije o agendi za spremembe in posebno pozornost, ki jo namenja povezavi med cilji na področjih razvoja, demokracije, človekovih pravic, dobrega upravljanja in varnosti; pozdravlja dejstvo, da imajo zaveze partnerskih držav večji pomen pri določanju kombinacije instrumentov in metod na ravni države; hkrati poudarja, da je treba odpraviti obstoječa dvojna merila in se jim izogibati v prihodnje; pozdravlja vključitev te politike v sporočilo Komisije z naslovom "Prihodnost proračunske podpore EU za tretje države", ki določa, da bo splošna proračunska podpora zagotovljena le, kadar se bodo partnerske države zavezale, da bodo dosegale mednarodne standarde na področju človekovih pravic in demokracije; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj ta politični okvir prevedeta v konkretne, operativne, časovno opredeljene in merljive dejavnosti, ki bodo vključene v različne vidike sodelovanja in jih bo spremljala potrebna krepitev institucionalnih okvirov in upravnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja sporočilo Komisije o agendi za spremembe in posebno pozornost, ki jo namenja povezavi med cilji na področjih razvoja, demokracije, človekovih pravic, dobrega upravljanja in varnosti; pozdravlja dejstvo, da imajo zaveze partnerskih držav večji pomen pri določanju kombinacije instrumentov in metod na ravni države; hkrati poudarja, da je treba odpraviti obstoječa dvojna merila in se jim izogibati v prihodnje; pozdravlja vključitev te politike v sporočilo Komisije z naslovom "Prihodnost proračunske podpore EU za tretje države", ki določa, da bo splošna proračunska podpora zagotovljena le, kadar se bodo partnerske države zavezale, da bodo dosegale mednarodne standarde na področju človekovih pravic in demokracije; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj ta politični okvir prevedeta v konkretne, operativne, časovno opredeljene in merljive dejavnosti, ki bodo vključene v različne vidike sodelovanja in jih bo spremljala potrebna krepitev institucionalnih okvirov in upravnih zmogljivosti;

| 70. | odločno priporoča, naj se v prihodnjih razvojnih instrumentih posebna pozornost nameni tematskim programom, saj obravnavajo zlasti vprašanja človekovih pravic, da bi tako spodbudili povezave med razvojem in človekovimi pravicami, ki se medsebojno krepijo; |
| --- | --- |

70.

odločno priporoča, naj se v prihodnjih razvojnih instrumentih posebna pozornost nameni tematskim programom, saj obravnavajo zlasti vprašanja človekovih pravic, da bi tako spodbudili povezave med razvojem in človekovimi pravicami, ki se medsebojno krepijo;

| 71. | ugotavlja, da je treba na podlagi temeljite analize lokalnih razmer oblikovati strateški pristop k povezovanju različnih geografskih in tematskih instrumentov za varstvo in spodbujanje človekovih pravic in pri tem odpraviti sedanja dvojna merila in se izogibati prihodnjim, da bi delovali čim bolj usklajeno in učinkovito; v zvezi s tem pozdravlja zavezo iz skupnega sporočila o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop z dne 12. decembra 2011, da se bodo strategije držav na področju človekovih pravic upoštevale pri načrtovanju programov in izvajanju pomoči EU, ter poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj podrobneje opredeli metodologijo za uresničevanje te zaveze; |
| --- | --- |

71.

ugotavlja, da je treba na podlagi temeljite analize lokalnih razmer oblikovati strateški pristop k povezovanju različnih geografskih in tematskih instrumentov za varstvo in spodbujanje človekovih pravic in pri tem odpraviti sedanja dvojna merila in se izogibati prihodnjim, da bi delovali čim bolj usklajeno in učinkovito; v zvezi s tem pozdravlja zavezo iz skupnega sporočila o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop z dne 12. decembra 2011, da se bodo strategije držav na področju človekovih pravic upoštevale pri načrtovanju programov in izvajanju pomoči EU, ter poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj podrobneje opredeli metodologijo za uresničevanje te zaveze;

| 72. | pozdravlja predloge Komisije o instrumentih v okviru zunanjega delovanja po letu 2014, zlasti osredotočenost na pomen uvedbe poenostavljenih in prožnih postopkov odločanja, ki bodo omogočili hitrejše sprejemanje izvedbenih letnih akcijskih programov in torej hitrejše zagotavljanje pomoči; ceni obsežna posvetovanja v civilni družbi in verjame, da bodo končni dokumenti odražali težave vseh zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

72.

pozdravlja predloge Komisije o instrumentih v okviru zunanjega delovanja po letu 2014, zlasti osredotočenost na pomen uvedbe poenostavljenih in prožnih postopkov odločanja, ki bodo omogočili hitrejše sprejemanje izvedbenih letnih akcijskih programov in torej hitrejše zagotavljanje pomoči; ceni obsežna posvetovanja v civilni družbi in verjame, da bodo končni dokumenti odražali težave vseh zainteresiranih strani;

| 73. | pozdravlja jasnejšo opredelitev ciljev evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter novo področje uporabe tega instrumenta, ki odraža večjo osredotočenost na gospodarske, socialne in kulturne pravice, na svobodo misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja in na podporo demokraciji; je zadovoljen z novo možnostjo neposrednega dodeljevanja sredstev za financiranje ukrepov v najtežjih pogojih in razmerah ter povečanja podpore za zagovornike človekovih pravic in neregistrirane organizacije; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja jasnejšo opredelitev ciljev evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter novo področje uporabe tega instrumenta, ki odraža večjo osredotočenost na gospodarske, socialne in kulturne pravice, na svobodo misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja in na podporo demokraciji; je zadovoljen z novo možnostjo neposrednega dodeljevanja sredstev za financiranje ukrepov v najtežjih pogojih in razmerah ter povečanja podpore za zagovornike človekovih pravic in neregistrirane organizacije;

| 74. | poudarja, da je treba spoštovati posebne pristojnosti Parlamenta pri načrtovanju evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter drugih instrumentov s posebnim poudarkom na človekovih pravicah in demokraciji; zato odločno vztraja, da strateški dokumenti v zvezi s temi instrumenti ne morejo šteti za izvedbene akte in jih je treba sprejeti v skladu s postopkom iz člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije o delegiranih aktih; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da je treba spoštovati posebne pristojnosti Parlamenta pri načrtovanju evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter drugih instrumentov s posebnim poudarkom na človekovih pravicah in demokraciji; zato odločno vztraja, da strateški dokumenti v zvezi s temi instrumenti ne morejo šteti za izvedbene akte in jih je treba sprejeti v skladu s postopkom iz člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije o delegiranih aktih;

Smrtna kazen

| 75. | pozdravlja uspeh pri sprejetju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 65/206 z dne 21. decembra 2010 o moratoriju na uporabo smrtne kazni, kar kaže na krepitev svetovne podpore ukinitvi in na vedno večjo ozaveščenost med aktivisti, sodniki, politiki in ljudmi na splošno; pozdravlja tudi pomemben prispevek EU k tej zmagi; se veseli tesnega partnerstva z državami članicami in Evropsko službo za zunanje delovanje v zvezi z resolucijo Generalne skupščine leta 2012; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja uspeh pri sprejetju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 65/206 z dne 21. decembra 2010 o moratoriju na uporabo smrtne kazni, kar kaže na krepitev svetovne podpore ukinitvi in na vedno večjo ozaveščenost med aktivisti, sodniki, politiki in ljudmi na splošno; pozdravlja tudi pomemben prispevek EU k tej zmagi; se veseli tesnega partnerstva z državami članicami in Evropsko službo za zunanje delovanje v zvezi z resolucijo Generalne skupščine leta 2012;

| 76. | ponavlja, da EU v vseh okoliščinah nasprotuje smrtni kazni, in poziva EU, naj v skladu s smernicami EU o smrtni kazni s sodelovanjem in diplomacijo še naprej spodbuja odpravo smrtne kazni v vseh možnih forumih po svetu ter naj zagotovi, da bo pravica do poštenega sojenja v celoti zagotovljena prav vsaki osebi, ki ji grozi usmrtitev, pri čemer priznanje ne sme biti izsiljeno z mučenjem ali drugim slabim ravnanjem; opozarja, da je Evropska unija glavna donatorka organizacij civilne družbe, ki se borijo proti smrtni kazni; poziva Komisijo, naj to kruto in nečloveško kazen ohrani kot tematsko prednostno nalogo v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

76.

ponavlja, da EU v vseh okoliščinah nasprotuje smrtni kazni, in poziva EU, naj v skladu s smernicami EU o smrtni kazni s sodelovanjem in diplomacijo še naprej spodbuja odpravo smrtne kazni v vseh možnih forumih po svetu ter naj zagotovi, da bo pravica do poštenega sojenja v celoti zagotovljena prav vsaki osebi, ki ji grozi usmrtitev, pri čemer priznanje ne sme biti izsiljeno z mučenjem ali drugim slabim ravnanjem; opozarja, da je Evropska unija glavna donatorka organizacij civilne družbe, ki se borijo proti smrtni kazni; poziva Komisijo, naj to kruto in nečloveško kazen ohrani kot tematsko prednostno nalogo v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice;

| 77. | poudarja, da mora EU še naprej spremljati pogoje, v katerih se izvajajo usmrtitve v tistih državah, ki še izvajajo smrtno kazen, ter podpreti pravne in ustavne reforme v smeri celovite in popolne odprave; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da mora EU še naprej spremljati pogoje, v katerih se izvajajo usmrtitve v tistih državah, ki še izvajajo smrtno kazen, ter podpreti pravne in ustavne reforme v smeri celovite in popolne odprave;

| 78. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj pripravijo smernice glede celovite politike v zvezi z državljani EU, ki jim grozi usmrtitev v tretjih državah, v katere naj vključijo mehanizme za identifikacijo, zagotavljanje pravne pomoči in pravno posredovanje EU; |
| --- | --- |

78.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj pripravijo smernice glede celovite politike v zvezi z državljani EU, ki jim grozi usmrtitev v tretjih državah, v katere naj vključijo mehanizme za identifikacijo, zagotavljanje pravne pomoči in pravno posredovanje EU;

| 79. | pozdravlja odločitev Komisije z dne 20. decembra 2011, da spremeni Uredbo (ES) št. 1236/2005 in s tem uvede strožji nadzor nad izvozom nekaterih zdravil, ki se lahko uporabljajo za usmrtitve, in opreme, ki se lahko uporablja za mučenje; poziva Komisijo, naj odpravi preostale pomanjkljivosti v uredbi z uvedbo vseobsegajoče klavzule o končni uporabi, ki bi prepovedovala izvoz vseh zdravil, ki bi se lahko uporabljala za mučenje ali usmrtitve; |
| --- | --- |

79.

pozdravlja odločitev Komisije z dne 20. decembra 2011, da spremeni Uredbo (ES) št. 1236/2005 in s tem uvede strožji nadzor nad izvozom nekaterih zdravil, ki se lahko uporabljajo za usmrtitve, in opreme, ki se lahko uporablja za mučenje; poziva Komisijo, naj odpravi preostale pomanjkljivosti v uredbi z uvedbo vseobsegajoče klavzule o končni uporabi, ki bi prepovedovala izvoz vseh zdravil, ki bi se lahko uporabljala za mučenje ali usmrtitve;

Nadzor nad oboroževanjem

| 80. | ugotavlja, da je bilo 60 % vseh posameznih primerov kršitev človekovih pravic in zlorab v oboroženih spopadih ali izven tega okvira, ki jih je zabeležil Amnesty International, neposredno povezanih z uporabo osebnega in lahkega orožja; se zaveda, da ima osebno in lahko orožje zelo močan vpliv na uveljavljanje pravic otrok in zaščito otrok pred nasiljem; pozdravlja vodilno vlogo v svetu, ki jo je EU prevzela leta 2008 s sprejetjem pravno zavezujočega skupnega stališča o izvozu orožja, vendar ugotavlja, da je treba še naprej spremljati izvajanje tega stališča na ravni EU; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo v procesu za doseganje mednarodnega sporazuma o trgovini z orožjem na letošnji konferenci ZN in naj poskrbi, da bo sprejet jasen in pravno zavezujoč sporazum; |
| --- | --- |

80.

ugotavlja, da je bilo 60 % vseh posameznih primerov kršitev človekovih pravic in zlorab v oboroženih spopadih ali izven tega okvira, ki jih je zabeležil Amnesty International, neposredno povezanih z uporabo osebnega in lahkega orožja; se zaveda, da ima osebno in lahko orožje zelo močan vpliv na uveljavljanje pravic otrok in zaščito otrok pred nasiljem; pozdravlja vodilno vlogo v svetu, ki jo je EU prevzela leta 2008 s sprejetjem pravno zavezujočega skupnega stališča o izvozu orožja, vendar ugotavlja, da je treba še naprej spremljati izvajanje tega stališča na ravni EU; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo v procesu za doseganje mednarodnega sporazuma o trgovini z orožjem na letošnji konferenci ZN in naj poskrbi, da bo sprejet jasen in pravno zavezujoč sporazum;

| 81. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi uporabe otrok kot vojakov; poziva EU, naj takoj ukrepa in razoroževanje, rehabilitacijo in ponovno vključevanje vključi kot bistven element v politike EU, katerih cilj je krepitev človekovih pravic, boljša zaščita otrok in uporaba političnih mehanizmov za reševanje sporov namesto nasilja; |
| --- | --- |

81.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi uporabe otrok kot vojakov; poziva EU, naj takoj ukrepa in razoroževanje, rehabilitacijo in ponovno vključevanje vključi kot bistven element v politike EU, katerih cilj je krepitev človekovih pravic, boljša zaščita otrok in uporaba političnih mehanizmov za reševanje sporov namesto nasilja;

Mučenje in drugo okrutno, nečloveško in poniževalno ravnanje ali kaznovanje

| 82. | poziva vse države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo izbirni protokol h Konvenciji ZN proti mučenju, da bodo notranje in zunanje politike bolj usklajene; |
| --- | --- |

82.

poziva vse države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo izbirni protokol h Konvenciji ZN proti mučenju, da bodo notranje in zunanje politike bolj usklajene;

| 83. | poziva vse države članice, visoko predstavnico/podpredsednico in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj aktivno posredujejo glede vprašanja človekovih pravic pripornikov ter obravnavajo prenatrpanost zaporov v EU in zunaj nje; |
| --- | --- |

83.

poziva vse države članice, visoko predstavnico/podpredsednico in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj aktivno posredujejo glede vprašanja človekovih pravic pripornikov ter obravnavajo prenatrpanost zaporov v EU in zunaj nje;

| 84. | poudarja pomen priznavanja oblik mučenja in ponižujočega ravnanja, ki so specifične glede na spol (vključno s pohabljanjem ženskih spolnih organov in posilstvom), ter vztraja, da morajo usklajena prizadevanja EU za boj proti mučenju ustrezno upoštevati ta vidik spola; |
| --- | --- |

84.

poudarja pomen priznavanja oblik mučenja in ponižujočega ravnanja, ki so specifične glede na spol (vključno s pohabljanjem ženskih spolnih organov in posilstvom), ter vztraja, da morajo usklajena prizadevanja EU za boj proti mučenju ustrezno upoštevati ta vidik spola;

| 85. | znova poziva Komisijo, naj v Uredbo Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, vključi klavzulo o "končni uporabi za mučenje", da bi lahko države članice na podlagi predhodnih informacij licencirale in s tem zavrnile izvoz vseh predmetov, za katere obstaja znatno tveganje, da jih bodo končni uporabniki uporabljali za te namene; |
| --- | --- |

85.

znova poziva Komisijo, naj v Uredbo Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, vključi klavzulo o "končni uporabi za mučenje", da bi lahko države članice na podlagi predhodnih informacij licencirale in s tem zavrnile izvoz vseh predmetov, za katere obstaja znatno tveganje, da jih bodo končni uporabniki uporabljali za te namene;

| 86. | opominja na tragični primer Sergeja Magnitskega, ki se je boril proti korupciji na visokih položajih in so ga do smrti mučili uradni predstavniki države; obžaluje, da primer še vedno ni rešen in da tisti, ki so odgovorni za smrt Sergeja Magnitskega, niso bili kaznovani; poziva ruske sodne oblasti, naj nadaljujejo preiskavo ter imenujejo in kaznujejo krivce; |
| --- | --- |

86.

opominja na tragični primer Sergeja Magnitskega, ki se je boril proti korupciji na visokih položajih in so ga do smrti mučili uradni predstavniki države; obžaluje, da primer še vedno ni rešen in da tisti, ki so odgovorni za smrt Sergeja Magnitskega, niso bili kaznovani; poziva ruske sodne oblasti, naj nadaljujejo preiskavo ter imenujejo in kaznujejo krivce;

Zagovorniki človekovih pravic

| 87. | pozdravlja politično zavezo EU, da podpre zagovornike človekovih pravic kot že dolgo uveljavljeni sestavni del zunanje politike EU na področju človekovih pravic, ter mnoge pozitivne primere demarš, opazovanj sojenj, obiskov zaporov in druge konkretne ukrepe misij in delegacij EU, kot so redna, institucionalizirana srečanja z zagovorniki človekovih pravic, vendar ostaja zaskrbljen nad pomanjkljivim izvajanjem smernic EU v zvezi z zagovorniki človekovih pravic v nekaterih tretjih državah; meni, da bi morala visoka predstavnica/podpredsednica oblikovati priporočila za okrepljeno delovanje tistih misij, katerih izvajanje je bilo občutno pomanjkljivo; |
| --- | --- |

87.

pozdravlja politično zavezo EU, da podpre zagovornike človekovih pravic kot že dolgo uveljavljeni sestavni del zunanje politike EU na področju človekovih pravic, ter mnoge pozitivne primere demarš, opazovanj sojenj, obiskov zaporov in druge konkretne ukrepe misij in delegacij EU, kot so redna, institucionalizirana srečanja z zagovorniki človekovih pravic, vendar ostaja zaskrbljen nad pomanjkljivim izvajanjem smernic EU v zvezi z zagovorniki človekovih pravic v nekaterih tretjih državah; meni, da bi morala visoka predstavnica/podpredsednica oblikovati priporočila za okrepljeno delovanje tistih misij, katerih izvajanje je bilo občutno pomanjkljivo;

| 88. | poziva EU in njene države članice, naj spodbujajo misije in delegacije EU k izkazovanju podpore in solidarnosti zagovornikom človekovih pravic in njihovim organizacijam, tako da se redno sestajajo in proaktivno povezujejo z njimi ter vključujejo njihove prispevke v razvoj posebnih strategij držav na področju človekovih pravic in demokracije ter se redno povezujejo z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

88.

poziva EU in njene države članice, naj spodbujajo misije in delegacije EU k izkazovanju podpore in solidarnosti zagovornikom človekovih pravic in njihovim organizacijam, tako da se redno sestajajo in proaktivno povezujejo z njimi ter vključujejo njihove prispevke v razvoj posebnih strategij držav na področju človekovih pravic in demokracije ter se redno povezujejo z Evropskim parlamentom;

| 89. | znova poziva EU, naj sistematično opozarja na posamezne primere zagovornikov človekovih pravic v dialogih o človekovih pravicah, ki že potekajo med EU in tistimi tretjimi državami, v katerih zagovornike človekovih pravic še zmeraj nadlegujejo in napadajo; |
| --- | --- |

89.

znova poziva EU, naj sistematično opozarja na posamezne primere zagovornikov človekovih pravic v dialogih o človekovih pravicah, ki že potekajo med EU in tistimi tretjimi državami, v katerih zagovornike človekovih pravic še zmeraj nadlegujejo in napadajo;

| 90. | poudarja pomen sistematičnega nadaljnjega ukrepanja na podlagi stikov z neodvisno civilno družbo ter bolj neposrednega in lažjega dostopa zagovornikov človekovih pravic do delegacij EU v tretjih državah; pozdravlja imenovanje uradnikov za zvezo v delegacijah in/ali veleposlaništvih držav članic za stike z zagovorniki človekovih pravic in poudarja, da morajo biti ti uradniki izkušeni in ustrezno usposobljeni, njihove naloge pa morajo biti dobro znane znotraj njihovih institucij in zunaj njih; pozdravlja dejstvo, da je visoka predstavnica/podpredsednica napovedala, da se bo med obiski v tretjih državah vedno sestajala z zagovorniki človekovih pravic, in poziva vse člane Komisije s pristojnostmi na področju zunanjih odnosov, naj sledijo temu zgledu, in Parlamentu omogočijo dostop do poročil o teh stikih; |
| --- | --- |

90.

poudarja pomen sistematičnega nadaljnjega ukrepanja na podlagi stikov z neodvisno civilno družbo ter bolj neposrednega in lažjega dostopa zagovornikov človekovih pravic do delegacij EU v tretjih državah; pozdravlja imenovanje uradnikov za zvezo v delegacijah in/ali veleposlaništvih držav članic za stike z zagovorniki človekovih pravic in poudarja, da morajo biti ti uradniki izkušeni in ustrezno usposobljeni, njihove naloge pa morajo biti dobro znane znotraj njihovih institucij in zunaj njih; pozdravlja dejstvo, da je visoka predstavnica/podpredsednica napovedala, da se bo med obiski v tretjih državah vedno sestajala z zagovorniki človekovih pravic, in poziva vse člane Komisije s pristojnostmi na področju zunanjih odnosov, naj sledijo temu zgledu, in Parlamentu omogočijo dostop do poročil o teh stikih;

| 91. | opozarja na svojo resolucijo z dne 25. novembra 2010 o razmerah v Zahodni Sahari; obsoja nadaljevanje represije nad sahravijskim prebivalstvom na zasedenih ozemljih in zahteva spoštovanje njihovih temeljnih pravic, zlasti svobode združevanja, izražanja in javnega zbiranja; zahteva izpustitev 80 saharskih političnih zapornikov, predvsem 23 oseb, ki so brez sojenja pridržane že od novembra 2010 v zaporu v Saleju, po tem ko je bilo porušeno taborišče Gdeim Izik; ponavlja svoj poziv k oblikovanju mednarodnega mehanizma za spremljanje položaja človekovih pravic v Zahodni Sahari ter k pravični in trajni rešitvi konflikta, ki bo temeljila na pravici sahravijskega naroda do samoodločbe, v skladu z resolucijami Združenih narodov; |
| --- | --- |

91.

opozarja na svojo resolucijo z dne 25. novembra 2010 o razmerah v Zahodni Sahari; obsoja nadaljevanje represije nad sahravijskim prebivalstvom na zasedenih ozemljih in zahteva spoštovanje njihovih temeljnih pravic, zlasti svobode združevanja, izražanja in javnega zbiranja; zahteva izpustitev 80 saharskih političnih zapornikov, predvsem 23 oseb, ki so brez sojenja pridržane že od novembra 2010 v zaporu v Saleju, po tem ko je bilo porušeno taborišče Gdeim Izik; ponavlja svoj poziv k oblikovanju mednarodnega mehanizma za spremljanje položaja človekovih pravic v Zahodni Sahari ter k pravični in trajni rešitvi konflikta, ki bo temeljila na pravici sahravijskega naroda do samoodločbe, v skladu z resolucijami Združenih narodov;

| 92. | znova poziva k okrepljenemu medinstitucionalnemu sodelovanju v zvezi z zagovorniki človekovih pravic; meni, da bi k zmogljivostim EU za odzivanje in k skladnosti med ukrepi različnih institucij glede nujnih kriznih primerov v zvezi z zagovorniki človekovih pravic bistveno prispeval skupni sistem opozarjanja na podlagi kontaktnih točk, ter spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj z Evropskim parlamentom podrobneje preučita to možnost; |
| --- | --- |

92.

znova poziva k okrepljenemu medinstitucionalnemu sodelovanju v zvezi z zagovorniki človekovih pravic; meni, da bi k zmogljivostim EU za odzivanje in k skladnosti med ukrepi različnih institucij glede nujnih kriznih primerov v zvezi z zagovorniki človekovih pravic bistveno prispeval skupni sistem opozarjanja na podlagi kontaktnih točk, ter spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj z Evropskim parlamentom podrobneje preučita to možnost;

| 93. | pozdravlja zavezo Evropskega parlamenta, da bo okrepil vlogo nagrade Saharova in mrežo njenih prejemnikov, ter poudarja, da ima ta pomembno vlogo tudi pri spodbujanju medinstitucionalnega sodelovanja v podporo zagovornikom človekovih pravic po vsem svetu; poziva vse institucije EU, naj se bolj vključujejo in sodelujejo, in pri tem pozdravlja omembo nagrade Saharova v letnem poročilu o človekovih pravicah; vendar ponovno poziva Svet in Komisijo, naj ostaneta v stiku s kandidati in prejemniki nagrade Saharova, da se zagotovita neprekinjen dialog in spremljanje razmer v zadevnih državah na področju človekovih pravic, naj nudita zaščito tistim, ki so dejansko preganjani, in naj o tem poročata Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

93.

pozdravlja zavezo Evropskega parlamenta, da bo okrepil vlogo nagrade Saharova in mrežo njenih prejemnikov, ter poudarja, da ima ta pomembno vlogo tudi pri spodbujanju medinstitucionalnega sodelovanja v podporo zagovornikom človekovih pravic po vsem svetu; poziva vse institucije EU, naj se bolj vključujejo in sodelujejo, in pri tem pozdravlja omembo nagrade Saharova v letnem poročilu o človekovih pravicah; vendar ponovno poziva Svet in Komisijo, naj ostaneta v stiku s kandidati in prejemniki nagrade Saharova, da se zagotovita neprekinjen dialog in spremljanje razmer v zadevnih državah na področju človekovih pravic, naj nudita zaščito tistim, ki so dejansko preganjani, in naj o tem poročata Evropskemu parlamentu;

| 94. | se zavezuje k bolj sistematičnemu vključevanju pravic žensk v svoje razprave in resolucije o človekovih pravicah ter k uporabi mreže prejemnikov nagrade Saharova in zlasti ženskih prejemnic te nagrade za zagovarjanje pravic žensk v svetu; |
| --- | --- |

94.

se zavezuje k bolj sistematičnemu vključevanju pravic žensk v svoje razprave in resolucije o človekovih pravicah ter k uporabi mreže prejemnikov nagrade Saharova in zlasti ženskih prejemnic te nagrade za zagovarjanje pravic žensk v svetu;

Ženske in človekove pravice

| 95. | poudarja posebno vlogo, izkušnje in prispevke žensk na področjih miru in varnosti; obsoja spolno nasilje v državah, kot je Demokratična republika Kongo, in poziva k neusmiljenemu boju proti storilcem spolnega nasilja, zlasti med vojaki in policisti, ki sodelujejo v misijah in operacijah po pooblastilu EU; poudarja, da je treba žrtvam zagotoviti dostop do multidisciplinarnih celovitih storitev za rehabilitacijo, ki vključujejo vse potrebne kombinacije zdravstvene in psihološke oskrbe ter pravne, socialne, javne, poklicne in izobraževalne storitve in začasno ekonomsko podporo; |
| --- | --- |

95.

poudarja posebno vlogo, izkušnje in prispevke žensk na področjih miru in varnosti; obsoja spolno nasilje v državah, kot je Demokratična republika Kongo, in poziva k neusmiljenemu boju proti storilcem spolnega nasilja, zlasti med vojaki in policisti, ki sodelujejo v misijah in operacijah po pooblastilu EU; poudarja, da je treba žrtvam zagotoviti dostop do multidisciplinarnih celovitih storitev za rehabilitacijo, ki vključujejo vse potrebne kombinacije zdravstvene in psihološke oskrbe ter pravne, socialne, javne, poklicne in izobraževalne storitve in začasno ekonomsko podporo;

| 96. | pozdravlja dejstvo, da ima EU vodilno vlogo pri izvajanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 in povezanih resolucij; poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj si še bolj prizadevajo za zapolnitev vrzeli med politiko in prakso, ter poziva države članice, ki še niso sprejele nacionalnih akcijskih načrtov, naj to čim prej storijo; |
| --- | --- |

96.

pozdravlja dejstvo, da ima EU vodilno vlogo pri izvajanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 in povezanih resolucij; poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj si še bolj prizadevajo za zapolnitev vrzeli med politiko in prakso, ter poziva države članice, ki še niso sprejele nacionalnih akcijskih načrtov, naj to čim prej storijo;

| 97. | pozdravlja ustanovitev Agencije Združenih narodov za ženske ter poziva EU k tesnemu sodelovanju s to institucijo na mednarodni, regionalni in nacionalni ravni s ciljem uresničevanja pravic žensk; poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bodo ženske v konfliktnih razmerah imele primeren dostop do javnega zdravstvenega varstva ter ustrezne ginekološke in porodniške nege, kot določa Svetovna zdravstvena organizacija; zlasti poudarja potrebo po spodbujanju zdravstvene vzgoje in ustreznih programov o spolnem in reproduktivnem zdravju, ki so pomemben del politike EU na področju razvoja in človekovih pravic v odnosu do tretjih držav; |
| --- | --- |

97.

pozdravlja ustanovitev Agencije Združenih narodov za ženske ter poziva EU k tesnemu sodelovanju s to institucijo na mednarodni, regionalni in nacionalni ravni s ciljem uresničevanja pravic žensk; poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bodo ženske v konfliktnih razmerah imele primeren dostop do javnega zdravstvenega varstva ter ustrezne ginekološke in porodniške nege, kot določa Svetovna zdravstvena organizacija; zlasti poudarja potrebo po spodbujanju zdravstvene vzgoje in ustreznih programov o spolnem in reproduktivnem zdravju, ki so pomemben del politike EU na področju razvoja in človekovih pravic v odnosu do tretjih držav;

| 98. | pozdravlja Listino Komisije za pravice žensk, ki spodbuja enakost spolov na ravni EU in na mednarodni ravni, ter akcijski načrt EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju za obdobje 2010–2015 in poziva h krepitvi prizadevanj za doseganje razvojnih ciljev tisočletja na področju enakosti spolov in zdravja mater; |
| --- | --- |

98.

pozdravlja Listino Komisije za pravice žensk, ki spodbuja enakost spolov na ravni EU in na mednarodni ravni, ter akcijski načrt EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju za obdobje 2010–2015 in poziva h krepitvi prizadevanj za doseganje razvojnih ciljev tisočletja na področju enakosti spolov in zdravja mater;

| 99. | je zaskrbljen, ker Vrhovni svet oboroženih sil (SCAF) v Egiptu ni preiskal poročil o spolnih napadih na protestnice, vključno s tako imenovanimi "preverjanji nedolžnosti" in grožnjami s smrtjo; |
| --- | --- |

99.

je zaskrbljen, ker Vrhovni svet oboroženih sil (SCAF) v Egiptu ni preiskal poročil o spolnih napadih na protestnice, vključno s tako imenovanimi "preverjanji nedolžnosti" in grožnjami s smrtjo;

| 100. | podpira poudarek, ki ga visoka predstavnica/podpredsednica Komisije namenja krepitvi vloge žensk, in jo poziva, naj institucionalizira neformalno medinstitucionalno delovno skupino EU za ženske, mir in varnost, tako da uvede stalnega predsednika te skupine, ki bo deloval tudi kot kontaktna točka za obravnavo vprašanj v zvezi s spolom v Evropski službi za zunanje delovanje, in sicer v okviru zagotavljanja zadostnih človeških in finančnih virov za izvajanje te naloge; |
| --- | --- |

100.

podpira poudarek, ki ga visoka predstavnica/podpredsednica Komisije namenja krepitvi vloge žensk, in jo poziva, naj institucionalizira neformalno medinstitucionalno delovno skupino EU za ženske, mir in varnost, tako da uvede stalnega predsednika te skupine, ki bo deloval tudi kot kontaktna točka za obravnavo vprašanj v zvezi s spolom v Evropski službi za zunanje delovanje, in sicer v okviru zagotavljanja zadostnih človeških in finančnih virov za izvajanje te naloge;

| 101. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj spodbuja enake geografsko in spolno uravnotežene možnosti v Evropski službi za zunanje delovanje, kot je določeno v kadrovskih predpisih; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj na vodilne položaje v Evropski službi za zunanje delovanje in misijah skupne varnostne in obrambne politike na visoki ravni predlagajo kandidatke; pozdravlja napredek v okviru misij skupne varnostne in obrambne politike, ki je bil dosežen z imenovanjem svetovalcev za tematiko spola v skoraj vseh misijah in z zagotavljanjem usposabljanja v okviru misij; poziva Svet, naj se v sklepih Sveta o mandatih misij sklicuje na resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325; priporoča državam članicam, naj za vso vojaško in začasno dodeljeno civilno osebje pred misijami organizirajo standardizirane module usposabljanja za tematiko spola; |
| --- | --- |

101.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj spodbuja enake geografsko in spolno uravnotežene možnosti v Evropski službi za zunanje delovanje, kot je določeno v kadrovskih predpisih; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj na vodilne položaje v Evropski službi za zunanje delovanje in misijah skupne varnostne in obrambne politike na visoki ravni predlagajo kandidatke; pozdravlja napredek v okviru misij skupne varnostne in obrambne politike, ki je bil dosežen z imenovanjem svetovalcev za tematiko spola v skoraj vseh misijah in z zagotavljanjem usposabljanja v okviru misij; poziva Svet, naj se v sklepih Sveta o mandatih misij sklicuje na resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325; priporoča državam članicam, naj za vso vojaško in začasno dodeljeno civilno osebje pred misijami organizirajo standardizirane module usposabljanja za tematiko spola;

| 102. | pozdravlja sprejetje pomembne konvencije Sveta Evrope o preprečevanju in boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, ki je celovit okvir za preprečevanje nasilja, zaščito žrtev in boj proti nekaznovanju, ter poziva države članice in EU, naj konvencijo čim prej podpišejo in ratificirajo; |
| --- | --- |

102.

pozdravlja sprejetje pomembne konvencije Sveta Evrope o preprečevanju in boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, ki je celovit okvir za preprečevanje nasilja, zaščito žrtev in boj proti nekaznovanju, ter poziva države članice in EU, naj konvencijo čim prej podpišejo in ratificirajo;

| 103. | odločno obsoja pohabljanje ženskih spolnih organov kot anahronistično prakso in barbarski poseg v fizično nedotakljivost teles žensk in deklet, proti kateremu se je treba boriti z zakonodajo, ki bo takšno prakso prepovedala; odločno zavrača vsakršno sklicevanje na kulturne, tradicionalne ali verske prakse, ki bi služilo kot olajševalna okoliščina; poziva Komisijo, naj bo posebej pozorna na take škodljive tradicionalne prakse pri pripravi strategije za boj proti nasilju nad ženskami; ter poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v okviru svoje strategije za izvajanje smernic EU o pravicah otrok in nasilju nad ženskami razvije poseben instrument glede te teme; čestita afriškim voditeljem držav, da so na vrhu Afriške unije julija 2011 sprejeli odločitev, da podprejo resolucijo Generalne skupščine ZN o prepovedi pohabljanja ženskih spolnih organov po vsem svetu; prav tako obsoja kruto, nečloveško in poniževalno ravnanje, kot so prisilni splav in prisilne sterilizacije, ter zahteva posebne ukrepe zoper njih; |
| --- | --- |

103.

odločno obsoja pohabljanje ženskih spolnih organov kot anahronistično prakso in barbarski poseg v fizično nedotakljivost teles žensk in deklet, proti kateremu se je treba boriti z zakonodajo, ki bo takšno prakso prepovedala; odločno zavrača vsakršno sklicevanje na kulturne, tradicionalne ali verske prakse, ki bi služilo kot olajševalna okoliščina; poziva Komisijo, naj bo posebej pozorna na take škodljive tradicionalne prakse pri pripravi strategije za boj proti nasilju nad ženskami; ter poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v okviru svoje strategije za izvajanje smernic EU o pravicah otrok in nasilju nad ženskami razvije poseben instrument glede te teme; čestita afriškim voditeljem držav, da so na vrhu Afriške unije julija 2011 sprejeli odločitev, da podprejo resolucijo Generalne skupščine ZN o prepovedi pohabljanja ženskih spolnih organov po vsem svetu; prav tako obsoja kruto, nečloveško in poniževalno ravnanje, kot so prisilni splav in prisilne sterilizacije, ter zahteva posebne ukrepe zoper njih;

| 104. | odločno obsoja prisilno poroko, ki je kršitev človekovih pravic v skladu s členom 16 Splošne deklaracije o človekovih pravicah; poziva Svet, naj v smernice EU glede nasilja nad ženskami in dekleti vključi vprašanji "prisilnih porok" in splavov zaradi "neželenega spola"; spodbuja Komisijo in Svet, naj razvijeta metode za zbiranje podatkov in kazalnike v zvezi s tema pojavoma, ter spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj ti vprašanji upošteva pri razvoju in izvajanju strategij držav na področju človekovih pravic; v zvezi s vprašanjem prisilnih porok poziva države članice, naj sprejmejo in izvajajo zakonodajo, ki prepoveduje prisilne poroke, oblikujejo skupno opredelitev, uvedejo nacionalne akcijske načrte ter izmenjujejo dobre prakse; |
| --- | --- |

104.

odločno obsoja prisilno poroko, ki je kršitev človekovih pravic v skladu s členom 16 Splošne deklaracije o človekovih pravicah; poziva Svet, naj v smernice EU glede nasilja nad ženskami in dekleti vključi vprašanji "prisilnih porok" in splavov zaradi "neželenega spola"; spodbuja Komisijo in Svet, naj razvijeta metode za zbiranje podatkov in kazalnike v zvezi s tema pojavoma, ter spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj ti vprašanji upošteva pri razvoju in izvajanju strategij držav na področju človekovih pravic; v zvezi s vprašanjem prisilnih porok poziva države članice, naj sprejmejo in izvajajo zakonodajo, ki prepoveduje prisilne poroke, oblikujejo skupno opredelitev, uvedejo nacionalne akcijske načrte ter izmenjujejo dobre prakse;

| 105. | opozarja, da resolucija Sveta ZN za človekove pravice o preprečljivi umrljivosti in obolenjih mater ter o človekovih pravicah, kakor tudi razvojni cilji tisočletja potrjujejo, da je dostop do informacij, izobraževanja in zdravstvene oskrbe osnovna človekova pravica; poudarja, da bi morala EU zato prevzeti pomembno vlogo pri zagotavljanju, da ženske ne bi umirale med nosečnostjo; poziva, naj se akcijski program iz Kaira izvaja v okviru politike na področju človekovih pravic in razvojne politike, da bi tako spodbujali enakost med spoloma ter pravice žensk in otrok, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami; |
| --- | --- |

105.

opozarja, da resolucija Sveta ZN za človekove pravice o preprečljivi umrljivosti in obolenjih mater ter o človekovih pravicah, kakor tudi razvojni cilji tisočletja potrjujejo, da je dostop do informacij, izobraževanja in zdravstvene oskrbe osnovna človekova pravica; poudarja, da bi morala EU zato prevzeti pomembno vlogo pri zagotavljanju, da ženske ne bi umirale med nosečnostjo; poziva, naj se akcijski program iz Kaira izvaja v okviru politike na področju človekovih pravic in razvojne politike, da bi tako spodbujali enakost med spoloma ter pravice žensk in otrok, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami;

Človekove pravice, svoboda veroizpovedi in preganjanje kristjanov po svetu

| 106. | odločno obsoja vse oblike pregona na podlagi veroizpovedi ali prepričanja; ostaja zavezan udejanjanju svobode veroizpovedi povsod po svetu, kar spada k okrepljenim prizadevanj EU pri njenem dvostranskem in večstranskem delovanju; znova izraža zaskrbljenost glede polnega in učinkovitega spoštovanja svobode veroizpovedi za vse verske manjšine v številnih tretjih državah; ponovno poziva Svet in Komisijo, naj nemudoma razvijeta niz orodij za spodbujanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja v okviru zunanje politike EU, vključno z mehanizmi za ugotavljanje kršitev in ukrepi, ki bi jih morala EU sprejeti v teh primerih, in naj v pripravo tega niza orodij vključita Parlament, organizacije civilne družbe in akademike; pozdravlja delo EU v različnih forumih Združenih narodov za boj proti nestrpnosti in diskriminaciji na podlagi veroizpovedi ali prepričanja ter dejstvo, da še naprej neomajno in načelno nasprotuje resolucijam o boju proti omalovaževanju veroizpovedi; vztraja, da je svoboda zbiranja pomemben vidik pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja, ter poudarja, da registracija verskih skupin ne bi smela biti pogoj za izpovedovanje vere; poziva Agencijo EU za temeljne pravice, naj Parlamentu posreduje pravilne in zanesljive podatke o poseganju v svobodo veroizpovedi ali prepričanja v Evropski uniji ter naj predlaga, kako bi se lahko borili proti tem kršitvam; |
| --- | --- |

106.

odločno obsoja vse oblike pregona na podlagi veroizpovedi ali prepričanja; ostaja zavezan udejanjanju svobode veroizpovedi povsod po svetu, kar spada k okrepljenim prizadevanj EU pri njenem dvostranskem in večstranskem delovanju; znova izraža zaskrbljenost glede polnega in učinkovitega spoštovanja svobode veroizpovedi za vse verske manjšine v številnih tretjih državah; ponovno poziva Svet in Komisijo, naj nemudoma razvijeta niz orodij za spodbujanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja v okviru zunanje politike EU, vključno z mehanizmi za ugotavljanje kršitev in ukrepi, ki bi jih morala EU sprejeti v teh primerih, in naj v pripravo tega niza orodij vključita Parlament, organizacije civilne družbe in akademike; pozdravlja delo EU v različnih forumih Združenih narodov za boj proti nestrpnosti in diskriminaciji na podlagi veroizpovedi ali prepričanja ter dejstvo, da še naprej neomajno in načelno nasprotuje resolucijam o boju proti omalovaževanju veroizpovedi; vztraja, da je svoboda zbiranja pomemben vidik pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja, ter poudarja, da registracija verskih skupin ne bi smela biti pogoj za izpovedovanje vere; poziva Agencijo EU za temeljne pravice, naj Parlamentu posreduje pravilne in zanesljive podatke o poseganju v svobodo veroizpovedi ali prepričanja v Evropski uniji ter naj predlaga, kako bi se lahko borili proti tem kršitvam;

| 107. | zlasti poudarja pomen konstruktivnega dialoga o tej temi z Organizacijo islamske konference; poziva Svet in Komisijo, naj bosta posebej pozorna na izvajanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja v državah kandidatkah in državah v okviru evropske sosedske politike, zlasti v luči arabske pomladi; izraža resno zaskrbljenost zaradi naraščanja verske nestrpnosti in diskriminacije v različnih državah; odločno obsoja vsako nasilje zoper kristjane, jude, muslimane in druge verske skupnosti, pa tudi vse oblike diskriminacije in netolerantnosti na osnovi veroizpovedi in prepričanja zoper vernike, verske odpadnike in neverne osebe; ponovno poudarja, da je pravica do svobode misli, vesti in veroizpovedi temeljna človekova pravica (23); priznava vse večjo potrebo v številnih državah po prizadevanjih za preoblikovanje sporov in spravo, vključno z medverskim dialogom na različnih ravneh, ter poziva EU in visoko predstavnico/podpredsednico Catherine Ashton, naj v dialogih s tretjimi državami v okviru pobud EU o človekovih pravicah obravnavata diskriminatorne in podžigajoče vsebine, na primer v medijih, ter vprašanje ovir za svobodno izpovedovanje vere; meni, da v tretjih državah, v katerih se verske manjšine soočajo s kršitvami pravic, takih težav ni mogoče rešiti z varovanjem in izolacijo teh manjšin "iz" družb, ki jih obkrožajo, in z ustvarjanjem "vzporednih družb"; ob upoštevanju nedavnih dogodkov v državah, kot so Nigerija, Egipt in Indonezija, poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice EU, naj s konkretnimi ukrepi pomagajo preprečiti pojav kroga nasilja; |
| --- | --- |

107.

zlasti poudarja pomen konstruktivnega dialoga o tej temi z Organizacijo islamske konference; poziva Svet in Komisijo, naj bosta posebej pozorna na izvajanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja v državah kandidatkah in državah v okviru evropske sosedske politike, zlasti v luči arabske pomladi; izraža resno zaskrbljenost zaradi naraščanja verske nestrpnosti in diskriminacije v različnih državah; odločno obsoja vsako nasilje zoper kristjane, jude, muslimane in druge verske skupnosti, pa tudi vse oblike diskriminacije in netolerantnosti na osnovi veroizpovedi in prepričanja zoper vernike, verske odpadnike in neverne osebe; ponovno poudarja, da je pravica do svobode misli, vesti in veroizpovedi temeljna človekova pravica (23); priznava vse večjo potrebo v številnih državah po prizadevanjih za preoblikovanje sporov in spravo, vključno z medverskim dialogom na različnih ravneh, ter poziva EU in visoko predstavnico/podpredsednico Catherine Ashton, naj v dialogih s tretjimi državami v okviru pobud EU o človekovih pravicah obravnavata diskriminatorne in podžigajoče vsebine, na primer v medijih, ter vprašanje ovir za svobodno izpovedovanje vere; meni, da v tretjih državah, v katerih se verske manjšine soočajo s kršitvami pravic, takih težav ni mogoče rešiti z varovanjem in izolacijo teh manjšin "iz" družb, ki jih obkrožajo, in z ustvarjanjem "vzporednih družb"; ob upoštevanju nedavnih dogodkov v državah, kot so Nigerija, Egipt in Indonezija, poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice EU, naj s konkretnimi ukrepi pomagajo preprečiti pojav kroga nasilja;

| 108. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj znotraj generalnega direktorata za svetovna in večstranska vprašanja razvije stalno zmogljivost za vključevanje vprašanja svobode veroizpovedi ali prepričanja v delo vseh geografskih direktoratov in enot, za povezovanje te tematike s spodbujanjem človekovih pravic nasploh znotraj tega direktorata ter za spodbujanje razprav o tem vprašanju v mednarodnih in večstranskih organizacijah; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj letno poroča o napredku na področju zagotavljanja svobode veroizpovedi ali prepričanja v svetu; |
| --- | --- |

108.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj znotraj generalnega direktorata za svetovna in večstranska vprašanja razvije stalno zmogljivost za vključevanje vprašanja svobode veroizpovedi ali prepričanja v delo vseh geografskih direktoratov in enot, za povezovanje te tematike s spodbujanjem človekovih pravic nasploh znotraj tega direktorata ter za spodbujanje razprav o tem vprašanju v mednarodnih in večstranskih organizacijah; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj letno poroča o napredku na področju zagotavljanja svobode veroizpovedi ali prepričanja v svetu;

| 109. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in druge institucije EU, naj se borijo proti nesprejemljivim praksam, kot so prisilne spreobrnitve in kriminalizacija/kaznovanje v primerih tako imenovanega odpadništva, pri čemer naj pritiskajo na tretje države, kot so Pakistan, Iran in Saudska Arabija, ki še izvajajo take prakse, da bi jih odpravile; zahteva enako odločno ukrepanje zoper izkoriščanje zakonov o bogokletstvu za pregon pripadnikov verskih manjšin; |
| --- | --- |

109.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in druge institucije EU, naj se borijo proti nesprejemljivim praksam, kot so prisilne spreobrnitve in kriminalizacija/kaznovanje v primerih tako imenovanega odpadništva, pri čemer naj pritiskajo na tretje države, kot so Pakistan, Iran in Saudska Arabija, ki še izvajajo take prakse, da bi jih odpravile; zahteva enako odločno ukrepanje zoper izkoriščanje zakonov o bogokletstvu za pregon pripadnikov verskih manjšin;

| 110. | poziva pristojne institucije, naj v dvostranskih in večstranskih forumih, npr. v Svetu ZN za človekove pravice, tesno sodelujejo s komisijo Združenih držav za mednarodno versko svobodo; |
| --- | --- |

110.

poziva pristojne institucije, naj v dvostranskih in večstranskih forumih, npr. v Svetu ZN za človekove pravice, tesno sodelujejo s komisijo Združenih držav za mednarodno versko svobodo;

Diskriminacija

| 111. | obsoja vse kršitve človekovih pravic v obliki diskriminacije ljudi na podlagi dela in porekla ter omejen dostop žrtev do sodnega varstva; poziva EU in države članice, naj podprejo osnutek načel in smernic ZN za učinkovito odpravo diskriminacije na podlagi dela in porekla; |
| --- | --- |

111.

obsoja vse kršitve človekovih pravic v obliki diskriminacije ljudi na podlagi dela in porekla ter omejen dostop žrtev do sodnega varstva; poziva EU in države članice, naj podprejo osnutek načel in smernic ZN za učinkovito odpravo diskriminacije na podlagi dela in porekla;

| 112. | pozdravlja dejstvo, da je EU sprejela Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in Evropsko strategijo o invalidnosti 2010–2020, zlasti področje ukrepanja št. 8; obsoja vse oblike diskriminacije na podlagi invalidnosti in poziva vse države, naj ratificirajo in izvajajo Konvencijo ZN o pravicah invalidov; poudarja, da mora tudi EU spremljati izvajanje Konvencije ZN o pravicah invalidov na lastnem ozemlju; obžaluje, da EU ne ukrepa v zvezi s človekovimi pravicami invalidov v okviru strategije EU-Afrika; |
| --- | --- |

112.

pozdravlja dejstvo, da je EU sprejela Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in Evropsko strategijo o invalidnosti 2010–2020, zlasti področje ukrepanja št. 8; obsoja vse oblike diskriminacije na podlagi invalidnosti in poziva vse države, naj ratificirajo in izvajajo Konvencijo ZN o pravicah invalidov; poudarja, da mora tudi EU spremljati izvajanje Konvencije ZN o pravicah invalidov na lastnem ozemlju; obžaluje, da EU ne ukrepa v zvezi s človekovimi pravicami invalidov v okviru strategije EU-Afrika;

| 113. | pozdravlja prizadevanja Sveta, Evropske službe za zunanje delovanje, visoke predstavnice/podpredsednice, Komisije in držav članic za človekove pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v dvostranskih odnosih s tretjimi državami, v večstranskih forumih in v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; pozdravlja dejstvo, da je Generalna skupščina Združenih narodov znova vključila spolno usmerjenost med razloge za zaščito pred zunajsodnimi, hitrimi ali arbitrarnimi usmrtitvami, in pozdravlja prizadevanja EU na tem področju; poziva Komisijo, naj se zavzema za črtanje spolne identitete s seznama duševnih in vedenjskih motenj v okviru pogajanj o 11. različici Mednarodne klasifikacije bolezni (ICD-11) in zahteva, da se jo uvrsti med nepatološka stanja; ponovno poudarja, da načelo nediskriminacije, ki zadeva tudi diskriminacijo na podlagi spola in spolne usmerjenosti, v partnerstvu med AKP in EU ne sme biti ogroženo; znova poziva Komisijo, naj pripravi celovit časovni načrt za boj proti homofobiji, transfobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, pri čemer naj obravnava tudi kršitve človekovih pravic na podlagi teh lastnosti po svetu; poziva države članice, naj dodelijo azil lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem, ki bežijo pred preganjanjem v državah, kjer so obravnavani kot storilci kaznivih dejanj, pri čemer naj upoštevajo utemeljene bojazni prosilcev, da bodo preganjani, in njihovo osebno opredelitev za lezbijko, geja, biseksualca ali transseksualca; |
| --- | --- |

113.

pozdravlja prizadevanja Sveta, Evropske službe za zunanje delovanje, visoke predstavnice/podpredsednice, Komisije in držav članic za človekove pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v dvostranskih odnosih s tretjimi državami, v večstranskih forumih in v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; pozdravlja dejstvo, da je Generalna skupščina Združenih narodov znova vključila spolno usmerjenost med razloge za zaščito pred zunajsodnimi, hitrimi ali arbitrarnimi usmrtitvami, in pozdravlja prizadevanja EU na tem področju; poziva Komisijo, naj se zavzema za črtanje spolne identitete s seznama duševnih in vedenjskih motenj v okviru pogajanj o 11. različici Mednarodne klasifikacije bolezni (ICD-11) in zahteva, da se jo uvrsti med nepatološka stanja; ponovno poudarja, da načelo nediskriminacije, ki zadeva tudi diskriminacijo na podlagi spola in spolne usmerjenosti, v partnerstvu med AKP in EU ne sme biti ogroženo; znova poziva Komisijo, naj pripravi celovit časovni načrt za boj proti homofobiji, transfobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, pri čemer naj obravnava tudi kršitve človekovih pravic na podlagi teh lastnosti po svetu; poziva države članice, naj dodelijo azil lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem, ki bežijo pred preganjanjem v državah, kjer so obravnavani kot storilci kaznivih dejanj, pri čemer naj upoštevajo utemeljene bojazni prosilcev, da bodo preganjani, in njihovo osebno opredelitev za lezbijko, geja, biseksualca ali transseksualca;

| 114. | pozdravlja niz instrumentov, ki jih je leta 2010 sprejela delovna skupina Sveta o človekovih pravicah, ki naj bi pomagali institucijam, državam članicam in delegacijam EU ter drugim organom, da se bodo hitro odzvali, ko bodo kršene pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev; poziva Komisijo, naj se posveti strukturnim razlogov za te kršitve, ter Svet, naj si prizadeva za sprejetje zavezujočih smernic na tem področju; |
| --- | --- |

114.

pozdravlja niz instrumentov, ki jih je leta 2010 sprejela delovna skupina Sveta o človekovih pravicah, ki naj bi pomagali institucijam, državam članicam in delegacijam EU ter drugim organom, da se bodo hitro odzvali, ko bodo kršene pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev; poziva Komisijo, naj se posveti strukturnim razlogov za te kršitve, ter Svet, naj si prizadeva za sprejetje zavezujočih smernic na tem področju;

| 115. | poudarja, da imajo tradicionalne skupnosti narodnostnih manjšin posebne potrebe, ki so drugačne od potreb drugih manjšin, in da je treba zagotoviti enako obravnavo teh manjšin na področju izobraževanja, zdravstvenega varstva ter socialnih in drugih javnih storitev; poudarja tudi, da je treba spodbujati dejansko enakost med pripadniki narodnostnih manjšin in večine na vseh področjih ekonomskega, socialnega, političnega in kulturnega življenja; |
| --- | --- |

115.

poudarja, da imajo tradicionalne skupnosti narodnostnih manjšin posebne potrebe, ki so drugačne od potreb drugih manjšin, in da je treba zagotoviti enako obravnavo teh manjšin na področju izobraževanja, zdravstvenega varstva ter socialnih in drugih javnih storitev; poudarja tudi, da je treba spodbujati dejansko enakost med pripadniki narodnostnih manjšin in večine na vseh področjih ekonomskega, socialnega, političnega in kulturnega življenja;

| 116. | poziva EU, naj vlade držav v razvoju spodbudi k izvajanju zemljiške reforme, da bi zaščitile lastninske pravice avtohtonih ljudstev, nomadskih ljudstev ter malih in srednjih kmetov, zlasti žensk, ter preprečile prakse prisvajanja zemljišč, kar počnejo korporacije; poziva EU, naj v pogajanjih o trgovinskih sporazumih vztraja pri spoštovanju pravice do dostopa do naravnih virov, zlasti za domorodna in avtohtona ljudstva; spodbuja vse države članice, naj po vzoru Danske, Nizozemske in Španije ratificirajo Konvencijo 169 Mednarodne organizacije dela o domorodnih ljudstvih in plemenih, da bi dokazale odločenost, da jim zagotovijo oprijemljivo zaščito; podpira obstoječe kampanje za ratifikacijo in izvajanje Konvencije 169 Mednarodne organizacije dela v državah, ki je še niso podpisale, zato da bi med drugim pokazali, da je Evropska unija zavezana večstranskemu delovanju in Združenim narodom; |
| --- | --- |

116.

poziva EU, naj vlade držav v razvoju spodbudi k izvajanju zemljiške reforme, da bi zaščitile lastninske pravice avtohtonih ljudstev, nomadskih ljudstev ter malih in srednjih kmetov, zlasti žensk, ter preprečile prakse prisvajanja zemljišč, kar počnejo korporacije; poziva EU, naj v pogajanjih o trgovinskih sporazumih vztraja pri spoštovanju pravice do dostopa do naravnih virov, zlasti za domorodna in avtohtona ljudstva; spodbuja vse države članice, naj po vzoru Danske, Nizozemske in Španije ratificirajo Konvencijo 169 Mednarodne organizacije dela o domorodnih ljudstvih in plemenih, da bi dokazale odločenost, da jim zagotovijo oprijemljivo zaščito; podpira obstoječe kampanje za ratifikacijo in izvajanje Konvencije 169 Mednarodne organizacije dela v državah, ki je še niso podpisale, zato da bi med drugim pokazali, da je Evropska unija zavezana večstranskemu delovanju in Združenim narodom;

| 117. | priporoča, naj se z zakonodajnimi pobudami EU zagotovi, da bo v okviru politike EU na področju človekovih pravic in instrumentov za sodelovanje pozornost namenjena odpravi kastne diskriminacije ter ukrepom v državah s kastno ureditvijo, vključno z Nepalom, Indijo, Bangladešem, Pakistanom, Šrilanko in Jemnom; |
| --- | --- |

117.

priporoča, naj se z zakonodajnimi pobudami EU zagotovi, da bo v okviru politike EU na področju človekovih pravic in instrumentov za sodelovanje pozornost namenjena odpravi kastne diskriminacije ter ukrepom v državah s kastno ureditvijo, vključno z Nepalom, Indijo, Bangladešem, Pakistanom, Šrilanko in Jemnom;

| 118. | meni, da je treba več finančnih sredstev nameniti za obstoječe in nove kanale financiranja za podporo civilni družbi in zagovornikom človekovih pravic, zlasti iz domorodnih skupnosti; meni, da bi bilo treba za te kanale tudi dokazati, da omogočajo prožno in hitro odzivanje na krizne dogodke in obstoječe razmere, kjerkoli že nastopajo, ter zagotoviti kar najbolj smotrno uporabo sredstev in kar največji učinek; pozdravlja dejstvo, da EU podpira usposabljanje domorodskih ljudstev pri ZN; poudarja da je povečanje učinkovitosti predstavnikov domorodcev z logistično podporo, dokumentacijo in informacijami med dogodki ZN bistvenega pomena; poziva EU k nadaljevanju te podpore; |
| --- | --- |

118.

meni, da je treba več finančnih sredstev nameniti za obstoječe in nove kanale financiranja za podporo civilni družbi in zagovornikom človekovih pravic, zlasti iz domorodnih skupnosti; meni, da bi bilo treba za te kanale tudi dokazati, da omogočajo prožno in hitro odzivanje na krizne dogodke in obstoječe razmere, kjerkoli že nastopajo, ter zagotoviti kar najbolj smotrno uporabo sredstev in kar največji učinek; pozdravlja dejstvo, da EU podpira usposabljanje domorodskih ljudstev pri ZN; poudarja da je povečanje učinkovitosti predstavnikov domorodcev z logistično podporo, dokumentacijo in informacijami med dogodki ZN bistvenega pomena; poziva EU k nadaljevanju te podpore;

Pravice otrok

| 119. | opozarja na Konvencijo ZN o otrokovih pravicah in na to, da je treba kar najbolje zaščititi pravice iz te Konvencije ter preprečiti krčenje teh pravic; pozdravlja dejstvo, da je generalna skupščina ZN dne 19. decembra 2011 sprejela izbirni protokol h Konvenciji o otrokovih pravicah o postopku sporočanja kršitev, ter poziva Svet in Komisijo, naj si pospešeno prizadevata za splošno ratifikacijo Konvencije o otrokovih pravicah in njenih izbirnih protokolov ter spodbujata učinkovito izvajanje teh dokumentov; poziva tudi k odločnim prizadevanjem za izvajanje smernic EU o spodbujanju in varstvu otrokovih pravic in strategije EU za boj proti vsem oblikam nasilja nad otroki; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v letna poročila EU o človekovih pravicah vključita poglavje o pravicah otrok; |
| --- | --- |

119.

opozarja na Konvencijo ZN o otrokovih pravicah in na to, da je treba kar najbolje zaščititi pravice iz te Konvencije ter preprečiti krčenje teh pravic; pozdravlja dejstvo, da je generalna skupščina ZN dne 19. decembra 2011 sprejela izbirni protokol h Konvenciji o otrokovih pravicah o postopku sporočanja kršitev, ter poziva Svet in Komisijo, naj si pospešeno prizadevata za splošno ratifikacijo Konvencije o otrokovih pravicah in njenih izbirnih protokolov ter spodbujata učinkovito izvajanje teh dokumentov; poziva tudi k odločnim prizadevanjem za izvajanje smernic EU o spodbujanju in varstvu otrokovih pravic in strategije EU za boj proti vsem oblikam nasilja nad otroki; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v letna poročila EU o človekovih pravicah vključita poglavje o pravicah otrok;

| 120. | opozarja na resen problem v številnih državah podsaharske Afrike, kjer otroke obtožujejo čarovništva, kar ima resne posledice, od socialne izključenosti do detomora, ter na obredne umore otrok za namen žrtvovanja; poudarja, da mora država zaščititi otroke pred vsemi oblikami nasilja in zlorab, zato poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj nameni posebno pozornost varovanju otrok pred vsemi oblikami nasilja ter usodi teh otrok v dialogih o človekovih pravicah z vladami zadevnih držav in pri načrtovanju zunanjih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

120.

opozarja na resen problem v številnih državah podsaharske Afrike, kjer otroke obtožujejo čarovništva, kar ima resne posledice, od socialne izključenosti do detomora, ter na obredne umore otrok za namen žrtvovanja; poudarja, da mora država zaščititi otroke pred vsemi oblikami nasilja in zlorab, zato poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj nameni posebno pozornost varovanju otrok pred vsemi oblikami nasilja ter usodi teh otrok v dialogih o človekovih pravicah z vladami zadevnih držav in pri načrtovanju zunanjih finančnih instrumentov;

Svoboda izražanja in (družbeni) mediji

| 121. | poudarja, da sta svoboda izražanja ter neodvisnost in pluralnost medijev bistveni za trajnostno demokracijo, saj prispevata k večjemu vključevanju civilne družbe in krepitvi vloge državljanov; zato poziva k večji podpori na področju spodbujanja svobode medijev, zaščite neodvisnih novinarjev, zmanjšanja digitalne vrzeli in omogočanja dostopa do interneta; |
| --- | --- |

121.

poudarja, da sta svoboda izražanja ter neodvisnost in pluralnost medijev bistveni za trajnostno demokracijo, saj prispevata k večjemu vključevanju civilne družbe in krepitvi vloge državljanov; zato poziva k večji podpori na področju spodbujanja svobode medijev, zaščite neodvisnih novinarjev, zmanjšanja digitalne vrzeli in omogočanja dostopa do interneta;

| 122. | poziva Svet in Komisijo, naj v pristopna pogajanja, dialoge o človekovih pravicah in v vse stike na področju človekovih pravic vključita poziv k odpravi vsega sovražnega govora v medijih; |
| --- | --- |

122.

poziva Svet in Komisijo, naj v pristopna pogajanja, dialoge o človekovih pravicah in v vse stike na področju človekovih pravic vključita poziv k odpravi vsega sovražnega govora v medijih;

| 123. | ugotavlja, da je internet skupaj z nespletnimi in spletnimi družbenimi mediji postal eno od najpomembnejših sredstev za uveljavljanje pravice posameznikov do svobode misli in izražanja ter da je imel pomembno vlogo pri spodbujanju človekovih pravic, demokratične udeležbe, odgovornosti, preglednosti, gospodarskega razvoja in novih oblik dostopa javnosti; hkrati ob upoštevanju, da dostopa do interneta nimajo vsi deli družbe, zlasti ne starejše in podeželsko prebivalstvo, poudarja, da človekovo dostojanstvo ne sme biti ogroženo, in obsoja tudi vse druge oblike diskriminacije v družbenih medijih; se zavzema za konkretne predpise EU in sporazume s tretjimi državami, ki omejujejo dostop do komunikacije in informacij s cenzuro, blokiranjem omrežja ali podreditvijo svobode obveščanja poslovnim interesom; pozdravlja potencial, ki ga je pokazal internet in družbena omrežja med razvojem arabske pomladi; poziva k boljšemu spremljanju uporabe interneta in novih tehnologij v avtokratskih režimih, ki želijo omejevati njihovo uporabo; poziva k večji podpori na področju spodbujanja svobode medijev, zaščite neodvisnih novinarjev in avtorjev spletnih dnevnikov, zmanjšanja digitalne vrzeli in omogočanja neomejenega dostopa do informacij in komunikacije ter necenzuriranega dostopa do interneta (digitalna svoboda); |
| --- | --- |

123.

ugotavlja, da je internet skupaj z nespletnimi in spletnimi družbenimi mediji postal eno od najpomembnejših sredstev za uveljavljanje pravice posameznikov do svobode misli in izražanja ter da je imel pomembno vlogo pri spodbujanju človekovih pravic, demokratične udeležbe, odgovornosti, preglednosti, gospodarskega razvoja in novih oblik dostopa javnosti; hkrati ob upoštevanju, da dostopa do interneta nimajo vsi deli družbe, zlasti ne starejše in podeželsko prebivalstvo, poudarja, da človekovo dostojanstvo ne sme biti ogroženo, in obsoja tudi vse druge oblike diskriminacije v družbenih medijih; se zavzema za konkretne predpise EU in sporazume s tretjimi državami, ki omejujejo dostop do komunikacije in informacij s cenzuro, blokiranjem omrežja ali podreditvijo svobode obveščanja poslovnim interesom; pozdravlja potencial, ki ga je pokazal internet in družbena omrežja med razvojem arabske pomladi; poziva k boljšemu spremljanju uporabe interneta in novih tehnologij v avtokratskih režimih, ki želijo omejevati njihovo uporabo; poziva k večji podpori na področju spodbujanja svobode medijev, zaščite neodvisnih novinarjev in avtorjev spletnih dnevnikov, zmanjšanja digitalne vrzeli in omogočanja neomejenega dostopa do informacij in komunikacije ter necenzuriranega dostopa do interneta (digitalna svoboda);

| 124. | je seznanjen s potencialom, ki ga je pokazal internet pri spodbujanju in podpiranju revolucij arabske pomladi; kljub temu ugotavlja, da je mogoče informacijske in komunikacijske tehnologije tudi zlorabiti za kršenje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zato poziva k boljšemu spremljanju uporabe interneta in novih tehnologij v avtokratskih režimih, ki želijo omejevati njihovo uporabo; pozdravlja pobudo Komisije za "strategijo proti prekinitvi povezave"; poziva Komisijo, naj najkasneje v letu 2013 predloži pametne regulativne predloge, tudi za večjo preglednost in odgovornost podjetij s sedežem v EU, da bi izboljšali spremljanje izvoza izdelkov in storitev, ki se uporabljajo za blokiranje spletnih mest, množični nadzor, spremljanje vsega internetnega prometa in (mobilnih) komunikacij, vdor v zasebne pogovore in prepis teh pogovorov, filtriranje rezultatov iskanja in ustrahovanje uporabnikov interneta, vključno z zagovorniki človekovih pravic; meni, da se morajo ponudniki telekomunikacijskih in internetnih storitev učiti iz preteklih napak, kakršna je odločitev družbe Vodafone, da popusti zahtevam egiptovskih oblasti v zadnjih tednih Mubarakovega režima, prekine zagotavljanje storitev, razširja vladno propagando ter nadzira nasprotnike režima in prebivalstvo na splošno, ali odločitev družb drugih držav članic o prodaji telekomunikacijskih tehnologij in informacij ostalim tretjim državam, kot so Libija, Tunizija in druge; meni, da se morajo ponudniki telekomunikacijskih in internetnih storitev ter razvijalci programske opreme učiti iz preteklih napak in se povezati z oblikovalci politik, nevladnimi organizacijami in aktivisti v odprtem dialogu, da bi določili skupne minimalne standarde za ocene učinka na človekove pravice in večjo preglednost; |
| --- | --- |

124.

je seznanjen s potencialom, ki ga je pokazal internet pri spodbujanju in podpiranju revolucij arabske pomladi; kljub temu ugotavlja, da je mogoče informacijske in komunikacijske tehnologije tudi zlorabiti za kršenje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zato poziva k boljšemu spremljanju uporabe interneta in novih tehnologij v avtokratskih režimih, ki želijo omejevati njihovo uporabo; pozdravlja pobudo Komisije za "strategijo proti prekinitvi povezave"; poziva Komisijo, naj najkasneje v letu 2013 predloži pametne regulativne predloge, tudi za večjo preglednost in odgovornost podjetij s sedežem v EU, da bi izboljšali spremljanje izvoza izdelkov in storitev, ki se uporabljajo za blokiranje spletnih mest, množični nadzor, spremljanje vsega internetnega prometa in (mobilnih) komunikacij, vdor v zasebne pogovore in prepis teh pogovorov, filtriranje rezultatov iskanja in ustrahovanje uporabnikov interneta, vključno z zagovorniki človekovih pravic; meni, da se morajo ponudniki telekomunikacijskih in internetnih storitev učiti iz preteklih napak, kakršna je odločitev družbe Vodafone, da popusti zahtevam egiptovskih oblasti v zadnjih tednih Mubarakovega režima, prekine zagotavljanje storitev, razširja vladno propagando ter nadzira nasprotnike režima in prebivalstvo na splošno, ali odločitev družb drugih držav članic o prodaji telekomunikacijskih tehnologij in informacij ostalim tretjim državam, kot so Libija, Tunizija in druge; meni, da se morajo ponudniki telekomunikacijskih in internetnih storitev ter razvijalci programske opreme učiti iz preteklih napak in se povezati z oblikovalci politik, nevladnimi organizacijami in aktivisti v odprtem dialogu, da bi določili skupne minimalne standarde za ocene učinka na človekove pravice in večjo preglednost;

| 125. | pozdravlja dejstvo, da je EU med omejevalne ukrepe zoper oblasti, ki vladajo v Siriji, vključila prepoved izvoza tehnologij in storitev; ugotavlja, da mora biti ta prepoved precedenčni primer za omejevalne ukrepe zoper druge represivne režime v prihodnosti, zlasti zoper Iran; kljub temu ugotavlja, da morajo biti politike EU natančno zastavljene, da bi bile učinkovite in ne bi škodovale zagovornikom človekovih pravic; |
| --- | --- |

125.

pozdravlja dejstvo, da je EU med omejevalne ukrepe zoper oblasti, ki vladajo v Siriji, vključila prepoved izvoza tehnologij in storitev; ugotavlja, da mora biti ta prepoved precedenčni primer za omejevalne ukrepe zoper druge represivne režime v prihodnosti, zlasti zoper Iran; kljub temu ugotavlja, da morajo biti politike EU natančno zastavljene, da bi bile učinkovite in ne bi škodovale zagovornikom človekovih pravic;

| 126. | ugotavlja, da nove tehnologije tudi omogočajo žrtvam in zagovornikom človekovih pravic, da zbirajo informacije in širijo dokumentacijo o kršitvah človekovih pravic, kar se lahko pozneje uporabi za zagotavljanje pravice za žrtve; pozdravlja skupne pobude več zainteresiranih strani in kodekse ravnanja, kot je pobuda za globalno omrežje; kljub temu poudarja, da sta demokratični nadzor ter varovanje in spodbujanje temeljnih pravic osrednji nalogi vlade; poziva Komisijo, naj podpre razvoj in razširjanje tehnologij digitalne varnosti, da zagovornikom človekovih pravic omogoči varno zbiranje, šifriranje in shranjevanje občutljivih podatkov ter uporabo tehnologije "oblaka", da bi zagotovili, da takega gradiva ne bi bilo mogoče odkriti in izbrisati; |
| --- | --- |

126.

ugotavlja, da nove tehnologije tudi omogočajo žrtvam in zagovornikom človekovih pravic, da zbirajo informacije in širijo dokumentacijo o kršitvah človekovih pravic, kar se lahko pozneje uporabi za zagotavljanje pravice za žrtve; pozdravlja skupne pobude več zainteresiranih strani in kodekse ravnanja, kot je pobuda za globalno omrežje; kljub temu poudarja, da sta demokratični nadzor ter varovanje in spodbujanje temeljnih pravic osrednji nalogi vlade; poziva Komisijo, naj podpre razvoj in razširjanje tehnologij digitalne varnosti, da zagovornikom človekovih pravic omogoči varno zbiranje, šifriranje in shranjevanje občutljivih podatkov ter uporabo tehnologije "oblaka", da bi zagotovili, da takega gradiva ne bi bilo mogoče odkriti in izbrisati;

Podjetništvo in človekove pravice

| 127. | opozarja, da si je EU zadala cilj, da bo v okviru svojih zunanjih politik spodbujala družbeno odgovornost podjetij, in pozdravlja pozive za boljše usklajevanje evropskih in svetovnih pristopov k družbeni odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

127.

opozarja, da si je EU zadala cilj, da bo v okviru svojih zunanjih politik spodbujala družbeno odgovornost podjetij, in pozdravlja pozive za boljše usklajevanje evropskih in svetovnih pristopov k družbeni odgovornosti podjetij;

| 128. | poziva Komisijo in države članice, naj preverijo, da podjetja, za katera velja nacionalno ali evropsko pravo, ne kršijo človekovih pravic ter socialnih, zdravstvenih in okoljskih standardov, ki veljajo zanje ob njihovi ustanovitvi ali opravljanju dejavnosti v tretji državi; |
| --- | --- |

128.

poziva Komisijo in države članice, naj preverijo, da podjetja, za katera velja nacionalno ali evropsko pravo, ne kršijo človekovih pravic ter socialnih, zdravstvenih in okoljskih standardov, ki veljajo zanje ob njihovi ustanovitvi ali opravljanju dejavnosti v tretji državi;

| 129. | poleg tega opozarja, da je podpiranje človekovih pravic in demokracije tesno povezano s spodbujanjem preglednosti in dobrega upravljanja; v zvezi s tem meni, da imajo davčne oaze in offshore jurisdikcije odločilno vlogo v boju proti korupciji in za politično odgovornost v državah v razvoju; zahteva, naj EU spodbuja ratifikacijo in izvajanje Konvencije Združenih narodov proti korupciji v EU in po vsem svetu v okviru zagotavljanja podpore EU za programe na področju dobrega upravljanja v tretjih državah; |
| --- | --- |

129.

poleg tega opozarja, da je podpiranje človekovih pravic in demokracije tesno povezano s spodbujanjem preglednosti in dobrega upravljanja; v zvezi s tem meni, da imajo davčne oaze in offshore jurisdikcije odločilno vlogo v boju proti korupciji in za politično odgovornost v državah v razvoju; zahteva, naj EU spodbuja ratifikacijo in izvajanje Konvencije Združenih narodov proti korupciji v EU in po vsem svetu v okviru zagotavljanja podpore EU za programe na področju dobrega upravljanja v tretjih državah;

| 130. | čestita EU za podporo razvoju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah ter za soglasno sprejetje teh načel v Svetu za človekove pravice; pozdravlja ustanovno sejo delovne skupine za podjetništvo in človekove pravice, ki je potekala od 16. do 20. januarja 2012, in poziva EU, naj še naprej podpira mandat tega telesa in mu pomaga; poudarja, da imajo nacionalne institucije za človekove pravice ter sodelovanje teh teles v EU in sosednjih državah bistveno vlogo pri spodbujanju izvajanja vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ki so med drugim priznana v resoluciji 17/4 Sveta ZN za človekove pravice; pozdravlja pobude za prenos dobrih praks, usklajevanje in spodbujanje sodelovanja med nacionalnimi institucijami za človekove pravice v EU in sosednjih državah, kot je program za sodelovanje med varuhi človekovih pravic iz držav vzhodnega partnerstva 2009–2013, ki sta ga skupaj vzpostavila poljski in francoski varuh človekovih pravic, da bi okrepili sposobnost uradov varuhov človekovih pravic, vladnih organov in nevladnih organizacij v državah vzhodnega partnerstva, da zaščitijo pravice posameznika in oblikujejo demokratične države, ki temeljijo na pravni državi; poudarja, da se morajo ti ukrepi usklajevati v EU in da se morajo institucije EU opreti na izkušnje, pridobljene v zvezi s tem; |
| --- | --- |

130.

čestita EU za podporo razvoju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah ter za soglasno sprejetje teh načel v Svetu za človekove pravice; pozdravlja ustanovno sejo delovne skupine za podjetništvo in človekove pravice, ki je potekala od 16. do 20. januarja 2012, in poziva EU, naj še naprej podpira mandat tega telesa in mu pomaga; poudarja, da imajo nacionalne institucije za človekove pravice ter sodelovanje teh teles v EU in sosednjih državah bistveno vlogo pri spodbujanju izvajanja vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ki so med drugim priznana v resoluciji 17/4 Sveta ZN za človekove pravice; pozdravlja pobude za prenos dobrih praks, usklajevanje in spodbujanje sodelovanja med nacionalnimi institucijami za človekove pravice v EU in sosednjih državah, kot je program za sodelovanje med varuhi človekovih pravic iz držav vzhodnega partnerstva 2009–2013, ki sta ga skupaj vzpostavila poljski in francoski varuh človekovih pravic, da bi okrepili sposobnost uradov varuhov človekovih pravic, vladnih organov in nevladnih organizacij v državah vzhodnega partnerstva, da zaščitijo pravice posameznika in oblikujejo demokratične države, ki temeljijo na pravni državi; poudarja, da se morajo ti ukrepi usklajevati v EU in da se morajo institucije EU opreti na izkušnje, pridobljene v zvezi s tem;

| 131. | pozdravlja zavezo EU, da bo v letu 2012 v sodelovanju s podjetji in zainteresiranimi stranmi razvila smernice o človekovih pravicah za industrijske sektorje ter mala in srednja podjetja na podlagi vodilnih načel ZN; poziva Komisijo, naj uresniči svojo zavezo, da bo pred koncem leta 2012 objavila poročilo o prednostnih nalogah EU pri izvajanju načel in da bo potem izdajala periodična poročila o napredku; vztraja, da bi morala vsa evropska podjetja delovati družbeno odgovorno in spoštovati človekove pravice v skladu z vodilnimi načeli ZN; poziva države članice EU, naj pred koncem leta 2012 razvijejo nacionalne načrte za izvajanje teh načel; |
| --- | --- |

131.

pozdravlja zavezo EU, da bo v letu 2012 v sodelovanju s podjetji in zainteresiranimi stranmi razvila smernice o človekovih pravicah za industrijske sektorje ter mala in srednja podjetja na podlagi vodilnih načel ZN; poziva Komisijo, naj uresniči svojo zavezo, da bo pred koncem leta 2012 objavila poročilo o prednostnih nalogah EU pri izvajanju načel in da bo potem izdajala periodična poročila o napredku; vztraja, da bi morala vsa evropska podjetja delovati družbeno odgovorno in spoštovati človekove pravice v skladu z vodilnimi načeli ZN; poziva države članice EU, naj pred koncem leta 2012 razvijejo nacionalne načrte za izvajanje teh načel;

| 132. | meni, da je razkritje družbenih in okoljskih informacij, tudi o učinkih na človekove pravice, s strani velikih podjetij bistveno z vidikov preglednosti in učinkovitosti teh podjetij; pozdravlja namero Mednarodnega sveta za celovito poročanje (International Integrated Reporting Council), da bo razvil splošno sprejet okvir za celovito poročanje; |
| --- | --- |

132.

meni, da je razkritje družbenih in okoljskih informacij, tudi o učinkih na človekove pravice, s strani velikih podjetij bistveno z vidikov preglednosti in učinkovitosti teh podjetij; pozdravlja namero Mednarodnega sveta za celovito poročanje (International Integrated Reporting Council), da bo razvil splošno sprejet okvir za celovito poročanje;

| 133. | pozdravlja edinburško študijo o vrzelih v upravljanju na področju podjetništva in človekovih pravic v EU, ki jo je naročil GD za podjetništvo, in poziva Komisijo, naj se nanjo odzove s pripravo zakonodajnih predlogov; zlasti poziva EU, naj zagotovi dostop žrtev poslovnih zlorab s strani podjetij EU v tretjih državah do mehanizmov pritožb in sodstva v državah članicah EU, kot je bilo to pred kratkim v zadevi Trafigura; |
| --- | --- |

133.

pozdravlja edinburško študijo o vrzelih v upravljanju na področju podjetništva in človekovih pravic v EU, ki jo je naročil GD za podjetništvo, in poziva Komisijo, naj se nanjo odzove s pripravo zakonodajnih predlogov; zlasti poziva EU, naj zagotovi dostop žrtev poslovnih zlorab s strani podjetij EU v tretjih državah do mehanizmov pritožb in sodstva v državah članicah EU, kot je bilo to pred kratkim v zadevi Trafigura;

| 134. | se zaveda, da nadnacionalne korporacije vse pogosteje najemajo zasebne vojaške družbe in zasebne varnostne službe, kar je občasno privedlo do kršitev človekovih pravic, ki so jih zagrešili zaposleni v zasebnih vojaških družbah in zasebnih varnostnih službah; meni, da je treba sprejeti regulativne ukrepe EU, vključno s celovitim normativnim sistemom za ustanovitev, registracijo, licenciranje, spremljanje in poročanje takih podjetij; poziva Komisijo, naj pripravi priporočilo za predlog direktive o usklajevanju nacionalnih ukrepov, ki urejajo storitve zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb, vključno s ponudniki storitev in javnim naročanjem storitev, ter kodeks ravnanja, ki bo podlaga za odločbo o urejanju izvoza storitev zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb v tretje države; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj podrobno obvešča Parlament o najemanju zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb na misijah skupne varnostne in obrambne politike ter skupne zunanje in varnostne politike, pri čemer mora opredeliti strokovne zahteve in poslovne standarde, ki jih morajo izpolnjevati najeta podjetja, veljavne predpise in pravne obveznosti in odgovornosti, ki veljajo zanje, ter nadzorne mehanizme; |
| --- | --- |

134.

se zaveda, da nadnacionalne korporacije vse pogosteje najemajo zasebne vojaške družbe in zasebne varnostne službe, kar je občasno privedlo do kršitev človekovih pravic, ki so jih zagrešili zaposleni v zasebnih vojaških družbah in zasebnih varnostnih službah; meni, da je treba sprejeti regulativne ukrepe EU, vključno s celovitim normativnim sistemom za ustanovitev, registracijo, licenciranje, spremljanje in poročanje takih podjetij; poziva Komisijo, naj pripravi priporočilo za predlog direktive o usklajevanju nacionalnih ukrepov, ki urejajo storitve zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb, vključno s ponudniki storitev in javnim naročanjem storitev, ter kodeks ravnanja, ki bo podlaga za odločbo o urejanju izvoza storitev zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb v tretje države; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj podrobno obvešča Parlament o najemanju zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb na misijah skupne varnostne in obrambne politike ter skupne zunanje in varnostne politike, pri čemer mora opredeliti strokovne zahteve in poslovne standarde, ki jih morajo izpolnjevati najeta podjetja, veljavne predpise in pravne obveznosti in odgovornosti, ki veljajo zanje, ter nadzorne mehanizme;

| 135. | podpira vse pogostejše imenovanje žensk v izvršne odbore na nacionalni, evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

135.

podpira vse pogostejše imenovanje žensk v izvršne odbore na nacionalni, evropski in mednarodni ravni;

Odločnejše ukrepanje Evropskega parlamenta na področju človekovih pravic

| 136. | znova poziva Svet in Komisijo, naj sistematično preučita resolucije in druga sporočila Parlamenta ter se vsebinsko odzivata nanje; predlaga, naj Parlament razmisli o uvedbi sistematičnega mehanizma za zagotavljanje bolj učinkovitega in oprijemljivega nadaljnjega ukrepanja na podlagi njegovih odločitev; |
| --- | --- |

136.

znova poziva Svet in Komisijo, naj sistematično preučita resolucije in druga sporočila Parlamenta ter se vsebinsko odzivata nanje; predlaga, naj Parlament razmisli o uvedbi sistematičnega mehanizma za zagotavljanje bolj učinkovitega in oprijemljivega nadaljnjega ukrepanja na podlagi njegovih odločitev;

| 137. | poudarja, da je treba vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami vključevati v delo vseh parlamentarnih odborov in delegacij, ki se ukvarjajo z zunanjimi odnosi, vključno z uresničevanjem priporočil iz poročil ad hoc delovnih skupin Evropskega parlamenta; priporoča, naj se poslanci Evropskega parlamenta sistematično srečujejo z zagovorniki človekovih pravic, kadar so na uradnih misijah v tretjih državah, tudi z zaprtimi aktivisti, kadar je to možno, da bi bilo delo zagovornikov človekovih pravic bolj vidno; pozdravlja odločitev o povečanju virov za Pododbor za človekove pravice ob upoštevanju sprememb, ki jih prinaša Lizbonska pogodba; |
| --- | --- |

137.

poudarja, da je treba vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami vključevati v delo vseh parlamentarnih odborov in delegacij, ki se ukvarjajo z zunanjimi odnosi, vključno z uresničevanjem priporočil iz poročil ad hoc delovnih skupin Evropskega parlamenta; priporoča, naj se poslanci Evropskega parlamenta sistematično srečujejo z zagovorniki človekovih pravic, kadar so na uradnih misijah v tretjih državah, tudi z zaprtimi aktivisti, kadar je to možno, da bi bilo delo zagovornikov človekovih pravic bolj vidno; pozdravlja odločitev o povečanju virov za Pododbor za človekove pravice ob upoštevanju sprememb, ki jih prinaša Lizbonska pogodba;

| 138. | pozdravlja odločitev predsedstva Parlamenta z dne 12. decembra 2011 o ustanovitvi direktorata za podporo demokraciji v okviru GD za zunanjo politiko, ki bo usmerjal in usklajeval delo Parlamenta za spodbujanje demokracije; |
| --- | --- |

138.

pozdravlja odločitev predsedstva Parlamenta z dne 12. decembra 2011 o ustanovitvi direktorata za podporo demokraciji v okviru GD za zunanjo politiko, ki bo usmerjal in usklajeval delo Parlamenta za spodbujanje demokracije;

Strateška politika Evropske unije na področju človekovih pravic

Splošno

| 139. | pozdravlja pregled politike EU na področju človekovih pravic in demokratizacije, ki je opisan v skupnem sporočilu z dne 12. decembra 2011 in je pozitiven pregled potenciala EU; poziva države članice EU, naj se v celoti vključijo v proces ter upoštevajo izid v nacionalnih ukrepih in na evropski ravni; |
| --- | --- |

139.

pozdravlja pregled politike EU na področju človekovih pravic in demokratizacije, ki je opisan v skupnem sporočilu z dne 12. decembra 2011 in je pozitiven pregled potenciala EU; poziva države članice EU, naj se v celoti vključijo v proces ter upoštevajo izid v nacionalnih ukrepih in na evropski ravni;

| 140. | podpira dejstvo, da sporočilo temelji na konceptih univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic, se osredotoča na delovanje EU za spodbujanje tretjih držav k spoštovanju obstoječih zavez in obveznosti po mednarodnem pravu človekovih pravic in mednarodnem humanitarnem pravu ter poskuša okrepiti sistem mednarodnega sodstva; |
| --- | --- |

140.

podpira dejstvo, da sporočilo temelji na konceptih univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic, se osredotoča na delovanje EU za spodbujanje tretjih držav k spoštovanju obstoječih zavez in obveznosti po mednarodnem pravu človekovih pravic in mednarodnem humanitarnem pravu ter poskuša okrepiti sistem mednarodnega sodstva;

| 141. | v luči arabske pomladi se zaveda pomena prilagojenega pristopa od spodaj navzgor in priznava, da je treba spoštovanje človekovih pravic postaviti v ospredje zunanje politike EU; zato poudarja, da mora EU podpreti in vključiti vlade, parlamente in civilno družbo v proces spoštovanja in spremljanja človekovih pravic; meni, da se mora EU učiti iz preteklih napak, ki se odražajo v dejstvu, da so vse do izbruha državljanske vojne v Libiji potekala pogajanja o okvirnem sporazumu in sporazumu o ponovnem sprejemu z Libijo, o čemer Evropski parlament ni bil primerno obveščen, čeprav so obstajali dokazi, da je bilo v desetletju poprej umorjenih 1 200 zapornikov in da je bilo v državi ogromno mučenja, prisilnih izginotij in zunajsodnih usmrtitev; hkrati poudarja, da mora partnerstvo EU v procesih demokratizacije in gospodarskega razcveta na jugu potekati vzporedno z njenimi prizadevanji v vzhodnem sosedstvu; poudarja, da bi bilo treba finančna sredstva, ki jih zaradi negativne ocene ni bilo mogoče dodeliti ali prenesti v države v evropskem sosedstvu, prerazporediti drugim projektom v partnerskih državah v evropskem sosedstvu na jugu in vzhodu; |
| --- | --- |

141.

v luči arabske pomladi se zaveda pomena prilagojenega pristopa od spodaj navzgor in priznava, da je treba spoštovanje človekovih pravic postaviti v ospredje zunanje politike EU; zato poudarja, da mora EU podpreti in vključiti vlade, parlamente in civilno družbo v proces spoštovanja in spremljanja človekovih pravic; meni, da se mora EU učiti iz preteklih napak, ki se odražajo v dejstvu, da so vse do izbruha državljanske vojne v Libiji potekala pogajanja o okvirnem sporazumu in sporazumu o ponovnem sprejemu z Libijo, o čemer Evropski parlament ni bil primerno obveščen, čeprav so obstajali dokazi, da je bilo v desetletju poprej umorjenih 1 200 zapornikov in da je bilo v državi ogromno mučenja, prisilnih izginotij in zunajsodnih usmrtitev; hkrati poudarja, da mora partnerstvo EU v procesih demokratizacije in gospodarskega razcveta na jugu potekati vzporedno z njenimi prizadevanji v vzhodnem sosedstvu; poudarja, da bi bilo treba finančna sredstva, ki jih zaradi negativne ocene ni bilo mogoče dodeliti ali prenesti v države v evropskem sosedstvu, prerazporediti drugim projektom v partnerskih državah v evropskem sosedstvu na jugu in vzhodu;

Proces

| 142. | zdaj zahteva hiter, pregleden in vključujoč napredek na poti k ambiciozni končni skupni strategiji EU z jasnimi ukrepi, časovnimi razporedi in odgovornostmi, ki bo razvita ob upoštevanju prispevka zainteresiranih strani, da bi prenesli "rdečo nit" v konkretne ukrepe; se zavezuje, da bo skupaj s Svetom pozitivno prispeval k temu medinstitucionalnemu procesu, najprej s to resolucijo in pozneje še z eno parlamentarno resolucijo; meni, da bi se morale ob koncu tega procesa institucije zbližati in sprejeti skupno strategijo, v kateri bodo jasno opredeljene vloge in odgovornosti vsake institucije ter bodo predvidene stalne ocene izvajanja, tudi v povezavi s smernicami; |
| --- | --- |

142.

zdaj zahteva hiter, pregleden in vključujoč napredek na poti k ambiciozni končni skupni strategiji EU z jasnimi ukrepi, časovnimi razporedi in odgovornostmi, ki bo razvita ob upoštevanju prispevka zainteresiranih strani, da bi prenesli "rdečo nit" v konkretne ukrepe; se zavezuje, da bo skupaj s Svetom pozitivno prispeval k temu medinstitucionalnemu procesu, najprej s to resolucijo in pozneje še z eno parlamentarno resolucijo; meni, da bi se morale ob koncu tega procesa institucije zbližati in sprejeti skupno strategijo, v kateri bodo jasno opredeljene vloge in odgovornosti vsake institucije ter bodo predvidene stalne ocene izvajanja, tudi v povezavi s smernicami;

| 143. | meni, da je treba nekatere ukrepe iz sporočila spodbujati vzporedno s prizadevanji za razvoj krovne strategije, npr. imenovanje posebnega predstavnika EU za človekove pravice, ki bo javno prepoznaven in bo imel mednarodne izkušnje pri spodbujanju mednarodnih človekovih pravic, uvedbo stalne delovne skupine za človekove pravice v okviru Sveta v Bruslju, ki bi morala rutinsko sprejemati zaključke o razmerah na področju človekovih pravic v posameznih državah po dialogih o človekovih pravicah, ter opredelitev časovnega razporeda za izpopolnitev mreže kontaktnih točk za človekove pravice v delegacijah EU in za imenovanje uradnikov za zvezo z zagovorniki človekovih pravic v vseh tretjih državah; |
| --- | --- |

143.

meni, da je treba nekatere ukrepe iz sporočila spodbujati vzporedno s prizadevanji za razvoj krovne strategije, npr. imenovanje posebnega predstavnika EU za človekove pravice, ki bo javno prepoznaven in bo imel mednarodne izkušnje pri spodbujanju mednarodnih človekovih pravic, uvedbo stalne delovne skupine za človekove pravice v okviru Sveta v Bruslju, ki bi morala rutinsko sprejemati zaključke o razmerah na področju človekovih pravic v posameznih državah po dialogih o človekovih pravicah, ter opredelitev časovnega razporeda za izpopolnitev mreže kontaktnih točk za človekove pravice v delegacijah EU in za imenovanje uradnikov za zvezo z zagovorniki človekovih pravic v vseh tretjih državah;

Vsebina

| 144. | pozdravlja pozornost, ki je v sporočilu namenjena strategijam držav na področju človekovih pravic; meni, da bi morali uporabiti skupno začetno predlogo, da bi zagotovili določeno raven doslednosti, in da bi morala biti posvetovanja v vseh primerih obvezna; poudarja, da bodo strategije svojo potencialno vrednost dosegle le, če se bo njihov pomen upošteval na vseh ravneh dvostranskih odnosov s posameznimi državami in če bodo dovolj prožne, da bodo omogočale dosleden odziv na vedno nove razmere na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

144.

pozdravlja pozornost, ki je v sporočilu namenjena strategijam držav na področju človekovih pravic; meni, da bi morali uporabiti skupno začetno predlogo, da bi zagotovili določeno raven doslednosti, in da bi morala biti posvetovanja v vseh primerih obvezna; poudarja, da bodo strategije svojo potencialno vrednost dosegle le, če se bo njihov pomen upošteval na vseh ravneh dvostranskih odnosov s posameznimi državami in če bodo dovolj prožne, da bodo omogočale dosleden odziv na vedno nove razmere na področju človekovih pravic;

| 145. | podpira osebni predlog visoke predstavnice/podpredsednice o treh temah, pri katerih bi morale institucije v prihodnjih treh letih posebej sodelovati; pričakuje jasna merila za izbiro takih tem v sedanjem in prihodnjem procesu; pričakuje pojasnila o tem, kako bi s temi kampanjami omogočili napredek na določenih področjih brez ogrožanja celovite zaveze EU vsem obveznostim na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

145.

podpira osebni predlog visoke predstavnice/podpredsednice o treh temah, pri katerih bi morale institucije v prihodnjih treh letih posebej sodelovati; pričakuje jasna merila za izbiro takih tem v sedanjem in prihodnjem procesu; pričakuje pojasnila o tem, kako bi s temi kampanjami omogočili napredek na določenih področjih brez ogrožanja celovite zaveze EU vsem obveznostim na področju človekovih pravic;

| 146. | poudarja, da je bil pri pregledu poseben pomen pripisan civilni družbi kot dejanskemu partnerju pri izvajanju strategije EU na področju človekovih pravic in ne le pri izvajanju projektov; priznava, da imajo v tem procesu posebno vlogo zagovorniki človekovih pravic; poziva EU, naj upošteva celotni potencial vrste lokalnih akterjev, da spodbudijo spremembe na področju človekovih pravic v neki državi, in naj odločno podpre njihovo delo; |
| --- | --- |

146.

poudarja, da je bil pri pregledu poseben pomen pripisan civilni družbi kot dejanskemu partnerju pri izvajanju strategije EU na področju človekovih pravic in ne le pri izvajanju projektov; priznava, da imajo v tem procesu posebno vlogo zagovorniki človekovih pravic; poziva EU, naj upošteva celotni potencial vrste lokalnih akterjev, da spodbudijo spremembe na področju človekovih pravic v neki državi, in naj odločno podpre njihovo delo;

| 147. | izraža posebno zaskrbljenost zaradi poslabšanja položaja v Turčiji in okrepitve represivnih ukrepov, ki se izvajajo nad zagovorniki človekovih pravic in nasprotniki vlade, vključno s poslanci, sindikalisti, novinarji in umetniki, ter zlasti nad kurdsko skupnostjo; |
| --- | --- |

147.

izraža posebno zaskrbljenost zaradi poslabšanja položaja v Turčiji in okrepitve represivnih ukrepov, ki se izvajajo nad zagovorniki človekovih pravic in nasprotniki vlade, vključno s poslanci, sindikalisti, novinarji in umetniki, ter zlasti nad kurdsko skupnostjo;

| 148. | podpira koncept EU glede globoke demokracije, ki ga je razvila visoka predstavnica; obžaluje, da v ta koncept niso vključena merila nediskriminacije in enakosti spolov; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti poveže ukrepe proti diskriminaciji in merila uspešnosti na tem področju, da bi zagotovila jasno osredotočenost na vprašanja pravic žensk in manjšin, enakopravnega državljanstva in enakopravne politične udeležbe; |
| --- | --- |

148.

podpira koncept EU glede globoke demokracije, ki ga je razvila visoka predstavnica; obžaluje, da v ta koncept niso vključena merila nediskriminacije in enakosti spolov; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti poveže ukrepe proti diskriminaciji in merila uspešnosti na tem področju, da bi zagotovila jasno osredotočenost na vprašanja pravic žensk in manjšin, enakopravnega državljanstva in enakopravne politične udeležbe;

| 149. | poudarja, da še vedno obstajajo veliki izzivi z vidika neustreznosti obstoječih dialogov o človekovih pravicah ter spremljanja in uveljavljanja klavzul o človekovih pravicah; ponavlja, da morajo biti te klavzule vključene tudi v vse trgovinske in sektorske sporazume; |
| --- | --- |

149.

poudarja, da še vedno obstajajo veliki izzivi z vidika neustreznosti obstoječih dialogov o človekovih pravicah ter spremljanja in uveljavljanja klavzul o človekovih pravicah; ponavlja, da morajo biti te klavzule vključene tudi v vse trgovinske in sektorske sporazume;

| 150. | se strinja, da je digitalna diplomacija novo in pomembno orodje; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj razvije jasne smernice za svoje delegacije glede najboljšega izkoriščanja družbenih medijev in za razvoj redno posodabljanega registra družbenih medijev za akterje EU; |
| --- | --- |

150.

se strinja, da je digitalna diplomacija novo in pomembno orodje; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj razvije jasne smernice za svoje delegacije glede najboljšega izkoriščanja družbenih medijev in za razvoj redno posodabljanega registra družbenih medijev za akterje EU;

| 151. | ugotavlja, da je skoraj polovica od 100 največjih ekonomskih akterjev v svetu danes zasebnih podjetij; čestita Komisiji za ambiciozno in v prihodnost usmerjeno sporočilo o družbeni odgovornosti podjetij iz leta 2011 ter za jasno podporo razvoju vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, pri čemer mora biti oboje v središču nove strategije; |
| --- | --- |

151.

ugotavlja, da je skoraj polovica od 100 največjih ekonomskih akterjev v svetu danes zasebnih podjetij; čestita Komisiji za ambiciozno in v prihodnost usmerjeno sporočilo o družbeni odgovornosti podjetij iz leta 2011 ter za jasno podporo razvoju vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, pri čemer mora biti oboje v središču nove strategije;

| 152. | priznava, da sporočilo potrjuje, da je treba vse dejavnosti boja proti terorizmu izpeljati povsem v skladu z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic ter mednarodnim humanitarnim in begunskim pravom; poudarja, da je treba to načelo vključiti v vse razprave o novih ukrepih za boj proti terorizmu v EU in s partnerji v tretjih državah; meni, da mora EU strateške partnerje dosledno opozarjati na vse primere neskladnih ukrepov za boj proti terorizmu in terjati odgovornost za kršitve v EU in zunaj nje; ponavlja, da se mora EU v politiki za boj proti terorizmu izrecno sklicevati na prepoved mučenja v okviru boja proti terorizmu, kot je zapisano v sklepih Sveta z dne 29. aprila 2008; |
| --- | --- |

152.

priznava, da sporočilo potrjuje, da je treba vse dejavnosti boja proti terorizmu izpeljati povsem v skladu z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic ter mednarodnim humanitarnim in begunskim pravom; poudarja, da je treba to načelo vključiti v vse razprave o novih ukrepih za boj proti terorizmu v EU in s partnerji v tretjih državah; meni, da mora EU strateške partnerje dosledno opozarjati na vse primere neskladnih ukrepov za boj proti terorizmu in terjati odgovornost za kršitve v EU in zunaj nje; ponavlja, da se mora EU v politiki za boj proti terorizmu izrecno sklicevati na prepoved mučenja v okviru boja proti terorizmu, kot je zapisano v sklepih Sveta z dne 29. aprila 2008;

| 153. | pozdravlja spoznanje, da je treba obravnavati kršitve človekovih pravic v državah članicah in zagotoviti, da bo EU delovala v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi, da se utrdi njena verodostojnost; zahteva, naj se delovni skupini za temeljne pravice, državljanske pravice in prosti pretok oseb dodeli neomejen mandat za preverjanje kršitev in odpravo teh kršitev; |
| --- | --- |

153.

pozdravlja spoznanje, da je treba obravnavati kršitve človekovih pravic v državah članicah in zagotoviti, da bo EU delovala v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi, da se utrdi njena verodostojnost; zahteva, naj se delovni skupini za temeljne pravice, državljanske pravice in prosti pretok oseb dodeli neomejen mandat za preverjanje kršitev in odpravo teh kršitev;

| 154. | meni, da je boj proti nekaznovanju prednostno področje delovanja EU; meni, da je posodobitev instrumentov EU v zvezi z Mednarodnim kazenskim sodiščem iz leta 2011 pomemben korak naprej, ki se mora odražati v strategiji EU na področju človekovih pravic, ki je usmerjena v prihodnost; |
| --- | --- |

154.

meni, da je boj proti nekaznovanju prednostno področje delovanja EU; meni, da je posodobitev instrumentov EU v zvezi z Mednarodnim kazenskim sodiščem iz leta 2011 pomemben korak naprej, ki se mora odražati v strategiji EU na področju človekovih pravic, ki je usmerjena v prihodnost;

| 155. | meni, da je treba v okviru oblikovanja resnične kulture človekovih pravic in demokracije zlasti prek izobraževanja o demokratičnem državljanstvu in človekovih pravicah tudi jasno pregledati vlogo uslužbencev v različnih geografskih regijah in delovnih skupin Sveta ter dejstvo, kako ta strategija vpliva na njihovo vsakdanje delo; |
| --- | --- |

155.

meni, da je treba v okviru oblikovanja resnične kulture človekovih pravic in demokracije zlasti prek izobraževanja o demokratičnem državljanstvu in človekovih pravicah tudi jasno pregledati vlogo uslužbencev v različnih geografskih regijah in delovnih skupin Sveta ter dejstvo, kako ta strategija vpliva na njihovo vsakdanje delo;

| 156. | poziva k bistveno večji vlogi Evropskega parlamenta pri spodbujanju preglednosti in prevzemanju odgovornosti pri izvajanju strategije EU na področju človekovih pravic; znova poudarja, da letno poročilo Sveta ni samo po sebi mehanizem za zagotavljanje odgovornosti; vztraja pri priporočilih o rednem vključevanju, ki jih je Parlament zapisal v pretekla letna poročila, Politični in varnostni odbor pa jih je zapisal v dokumentu z dne 1. junija 2006 o rednem vključevanju vprašanja človekovih pravic v skupno zunanjo in varnostno politiko ter druge politike EU, pri čemer se ta priporočila še vedno ne izvajajo v celoti; |
| --- | --- |

156.

poziva k bistveno večji vlogi Evropskega parlamenta pri spodbujanju preglednosti in prevzemanju odgovornosti pri izvajanju strategije EU na področju človekovih pravic; znova poudarja, da letno poročilo Sveta ni samo po sebi mehanizem za zagotavljanje odgovornosti; vztraja pri priporočilih o rednem vključevanju, ki jih je Parlament zapisal v pretekla letna poročila, Politični in varnostni odbor pa jih je zapisal v dokumentu z dne 1. junija 2006 o rednem vključevanju vprašanja človekovih pravic v skupno zunanjo in varnostno politiko ter druge politike EU, pri čemer se ta priporočila še vedno ne izvajajo v celoti;

*

* *

| 157. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Združenim narodom, Svetu Evrope ter vladam držav in ozemelj, omenjenih v tej resoluciji. |
| --- | --- |

157.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Združenim narodom, Svetu Evrope ter vladam držav in ozemelj, omenjenih v tej resoluciji.

---

(1)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 107.

(2)  UL C 348 E, 21.12.2010, str. 6.

(3)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 78.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0507.

(5)  UL L 76, 22.3.2011, str. 56.

(6)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 69.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0127.

(8)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0260.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0334.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0474.

(12)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 6.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0533.

(14)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 107.

(15)  UL C 371 E, 20.12.2011, str. 5.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0576.

(18)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0018.

(20)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0228.

(21)  Konvencija ZN proti mučenju; Konvencija ZN o otrokovih pravicah; Konvencija ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; Konvencija ZN o pravicah invalidov; Mednarodna konvencija o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem.

(22)  Človekove pravice in demokracija v središču zunanjega delovanja – za učinkovitejši pristop, skupno sporočilo, 12. december 2011

(23)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/36

---

Sreda, 18. april 2012Pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom

P7_TA(2012)0127

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (2011/2316(INI))

2013/C 258 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju potekajočih pogajanj med Evropsko unijo in Azerbajdžanom o pridružitvenem sporazumu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju potekajočih pogajanj med Evropsko unijo in Azerbajdžanom o pridružitvenem sporazumu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Azerbajdžanu z dne 10. maja 2010 o sprejetju pogajalskih smernic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Azerbajdžanu z dne 10. maja 2010 o sprejetju pogajalskih smernic,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Azerbajdžanom in Evropsko unijo, ki je začel veljati 1. julija 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Azerbajdžanom in Evropsko unijo, ki je začel veljati 1. julija 1999,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta evropske sosedske politike, sprejetega 14. novembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta evropske sosedske politike, sprejetega 14. novembra 2006,

| — | ob upoštevanju izjave, ki so jo podpisali predsedniki Armenije, Azerbajdžana in Ruske federacije 2. novembra 2008 v Moskvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki so jo podpisali predsedniki Armenije, Azerbajdžana in Ruske federacije 2. novembra 2008 v Moskvi,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, ki so jo podpisali predsedniki Armenije, Azerbajdžana in Ruske federacije 23. januarja 2012 v Sočiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, ki so jo podpisali predsedniki Armenije, Azerbajdžana in Ruske federacije 23. januarja 2012 v Sočiju,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhu o vzhodnem partnerstvu v Pragi 7. maja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhu o vzhodnem partnerstvu v Pragi 7. maja 2009,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o vzhodnem partnerstvu z dne 25. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o vzhodnem partnerstvu z dne 25. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o južnem plinskem koridorju, ki sta jo podpisala predsednik Azerbajdžana in predsednik Komisije 13. januarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o južnem plinskem koridorju, ki sta jo podpisala predsednik Azerbajdžana in predsednik Komisije 13. januarja 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhu o vzhodnem partnerstvu v Varšavi 29. in 30. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhu o vzhodnem partnerstvu v Varšavi 29. in 30. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine evropske sosedske politike za vzhod (Euronest) z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine evropske sosedske politike za vzhod (Euronest) z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 20. maja, 27. maja in 12. oktobra 2011 o razmerah na področju človekovih pravic v Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 20. maja, 27. maja in 12. oktobra 2011 o razmerah na področju človekovih pravic v Azerbajdžanu,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o Azerbajdžanu, zlasti z dne 12. maja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o Azerbajdžanu, zlasti z dne 12. maja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju končnega poročila misije OVSE/ODIHR o opazovanju parlamentarnih volitev z dne 7. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila misije OVSE/ODIHR o opazovanju parlamentarnih volitev z dne 7. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju mnenja beneške komisije Sveta Evrope z dne 14. in 15. oktobra 2011 o skladnosti zakonodaje Republike Azerbajdžan o nevladnih organizacijah s standardi na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja beneške komisije Sveta Evrope z dne 14. in 15. oktobra 2011 o skladnosti zakonodaje Republike Azerbajdžan o nevladnih organizacijah s standardi na področju človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju mnenja beneške komisije Sveta Evrope z dne 16. in 17. decembra 2011 o osnutku zakona o spremembah zakona Republike Azerbajdžan o političnih strankah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja beneške komisije Sveta Evrope z dne 16. in 17. decembra 2011 o osnutku zakona o spremembah zakona Republike Azerbajdžan o političnih strankah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz (2),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (3) in z dne 17. januarja 2008 o pristopu k regionalni politiki za Črno morje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (3) in z dne 17. januarja 2008 o pristopu k regionalni politiki za Črno morje (4),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ z dne 25. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ z dne 25. maja 2011,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o pregledu evropske sosedske politike, sprejetih 7. aprila 2011 (5) (vzhodna dimenzija) in 14. decembra 2011 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o pregledu evropske sosedske politike, sprejetih 7. aprila 2011 (5) (vzhodna dimenzija) in 14. decembra 2011 (6),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske komisije o napredku Azerbajdžana, ki je bilo sprejeto 25. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske komisije o napredku Azerbajdžana, ki je bilo sprejeto 25. maja 2011,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/518/SZVP z dne 25. avgusta 2011 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/518/SZVP z dne 25. avgusta 2011 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji (7),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila št. 13/2010 Evropskega računskega sodišča o rezultatih Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) na Južnem Kavkazu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila št. 13/2010 Evropskega računskega sodišča o rezultatih Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) na Južnem Kavkazu,

| — | ob upoštevanju novega nacionalnega akcijskega programa za učinkovitejše varovanje človekovih pravic in svoboščin v Republiki Azerbajdžan, ki ga je predsednik države odobril 27. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega nacionalnega akcijskega programa za učinkovitejše varovanje človekovih pravic in svoboščin v Republiki Azerbajdžan, ki ga je predsednik države odobril 27. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju odloka o pomilostitvi, ki ga je predsednik Azerbajdžana podpisal 26. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odloka o pomilostitvi, ki ga je predsednik Azerbajdžana podpisal 26. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju člena 90(4) in člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 90(4) in člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0071/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0071/2012),

| A. | ker ima Azerbajdžan pomembno vlogo v vzhodnem partnerstvu Evropske unije in ker je Azerbajdžan v zadnjih letih zabeležil pomembno gospodarsko rast; |
| --- | --- |

A.

ker ima Azerbajdžan pomembno vlogo v vzhodnem partnerstvu Evropske unije in ker je Azerbajdžan v zadnjih letih zabeležil pomembno gospodarsko rast;

| B. | ker vzhodno partnerstvo krepi večstranske odnose med sodelujočimi državami, prispeva k izmenjavi informacij in izkušenj o vprašanjih v zvezi s preoblikovanjem, reformami in modernizacijo ter daje Evropski uniji dodatne instrumente za podporo teh procesov; |
| --- | --- |

B.

ker vzhodno partnerstvo krepi večstranske odnose med sodelujočimi državami, prispeva k izmenjavi informacij in izkušenj o vprašanjih v zvezi s preoblikovanjem, reformami in modernizacijo ter daje Evropski uniji dodatne instrumente za podporo teh procesov;

| C. | ker vzhodno partnerstvo zagotavlja politični okvir za krepitev dvostranskih odnosov na podlagi novih pridružitvenih sporazumov, ob upoštevanju posebnih razmer, vzajemnih koristi ter ambicij EU in partnerske države, kakor tudi strateškega interesa EU za stabilnost in demokratični razvoj regije; |
| --- | --- |

C.

ker vzhodno partnerstvo zagotavlja politični okvir za krepitev dvostranskih odnosov na podlagi novih pridružitvenih sporazumov, ob upoštevanju posebnih razmer, vzajemnih koristi ter ambicij EU in partnerske države, kakor tudi strateškega interesa EU za stabilnost in demokratični razvoj regije;

| D. | ker je parlamentarno sodelovanje v okviru evropskega vzhodnega partnerstva in na dvostranski ravni osrednjega pomena za razvoj naprednega političnega sodelovanja med EU in Azerbajdžanom; |
| --- | --- |

D.

ker je parlamentarno sodelovanje v okviru evropskega vzhodnega partnerstva in na dvostranski ravni osrednjega pomena za razvoj naprednega političnega sodelovanja med EU in Azerbajdžanom;

| E. | ker je Azerbajdžan postal pomemben dobavitelj energije za EU kot tudi pomembna tranzitna država za vire energije, še zlasti iz osrednje Azije, in ker je EU pomemben energetski trg za Azerbajdžan; ker je bil dosežen dober napredek na področju energetskega sodelovanja, kar vključuje podporo Azerbajdžana južnemu plinskemu koridorju; |
| --- | --- |

E.

ker je Azerbajdžan postal pomemben dobavitelj energije za EU kot tudi pomembna tranzitna država za vire energije, še zlasti iz osrednje Azije, in ker je EU pomemben energetski trg za Azerbajdžan; ker je bil dosežen dober napredek na področju energetskega sodelovanja, kar vključuje podporo Azerbajdžana južnemu plinskemu koridorju;

| F. | ker igra Azerbajdžan pozitivno vlogo v okviru evropske sosedske politike in prispeva k reševanju težave EU na področju energetske varnosti; |
| --- | --- |

F.

ker igra Azerbajdžan pozitivno vlogo v okviru evropske sosedske politike in prispeva k reševanju težave EU na področju energetske varnosti;

| G. | ker so pridružitveni sporazumi ustrezen okvir za poglabljanje odnosov s spodbujanjem političnega povezovanja, gospodarskega povezovanja in pravnega približevanja EU in za razvoj kulturnih odnosov ter tako pomembno vplivajo na proces demokratizacije; |
| --- | --- |

G.

ker so pridružitveni sporazumi ustrezen okvir za poglabljanje odnosov s spodbujanjem političnega povezovanja, gospodarskega povezovanja in pravnega približevanja EU in za razvoj kulturnih odnosov ter tako pomembno vplivajo na proces demokratizacije;

| H. | ker v zvezi s tem večstranska razsežnost vzhodnega partnerstva dopolnjuje dvostransko razsežnost in je neločljivo povezana z njo ter bi se morala razvijati hkrati s sedanjimi pogajanji o pridružitvenih sporazumih, da bi se omogočilo polno izvajanje teh sporazumov in zagotovilo podlago za resnično regionalno sodelovanje v skladu z načeli, na katerih temelji evropska sosedska politika; |
| --- | --- |

H.

ker v zvezi s tem večstranska razsežnost vzhodnega partnerstva dopolnjuje dvostransko razsežnost in je neločljivo povezana z njo ter bi se morala razvijati hkrati s sedanjimi pogajanji o pridružitvenih sporazumih, da bi se omogočilo polno izvajanje teh sporazumov in zagotovilo podlago za resnično regionalno sodelovanje v skladu z načeli, na katerih temelji evropska sosedska politika;

| I. | ker mora pridružitveni sporazum prinesti oprijemljive koristi in priložnosti za prebivalce Azerbajdžana in Evropsko unijo; |
| --- | --- |

I.

ker mora pridružitveni sporazum prinesti oprijemljive koristi in priložnosti za prebivalce Azerbajdžana in Evropsko unijo;

| J. | ker je Evropska unija človekove pravice, demokracijo in pravno državo postavila v središče evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

J.

ker je Evropska unija človekove pravice, demokracijo in pravno državo postavila v središče evropske sosedske politike;

| K. | ker je dejavna zavezanost Azerbajdžana skupnim vrednotam in načelom, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem in spoštovanjem človekovih pravic, bistvena za napredovanje procesa ter za uspešnost pogajanj in poznejšega izvajanja pridružitvenega sporazuma, vendar pa trenutno obstajajo pomisleki v zvezi s spoštovanjem pravne države in svobode izražanja političnih nasprotnikov sedanje vlade; |
| --- | --- |

K.

ker je dejavna zavezanost Azerbajdžana skupnim vrednotam in načelom, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem in spoštovanjem človekovih pravic, bistvena za napredovanje procesa ter za uspešnost pogajanj in poznejšega izvajanja pridružitvenega sporazuma, vendar pa trenutno obstajajo pomisleki v zvezi s spoštovanjem pravne države in svobode izražanja političnih nasprotnikov sedanje vlade;

| L. | ker je Azerbajdžan hitro napredoval na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, zlasti pri e-upravljanju, kar prispeva k večji preglednosti javne uprave in pomaga pri boju proti korupciji, lažji dostop do javnih storitev in informacij pa daje dodaten zagon demokratizaciji Azerbajdžana; |
| --- | --- |

L.

ker je Azerbajdžan hitro napredoval na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, zlasti pri e-upravljanju, kar prispeva k večji preglednosti javne uprave in pomaga pri boju proti korupciji, lažji dostop do javnih storitev in informacij pa daje dodaten zagon demokratizaciji Azerbajdžana;

| M. | ker bo drugo plenarno zasedanje parlamentarne skupščine Euronest organizirano aprila 2012 v Bakuju in bo pomemben forum za razpravo o vprašanjih na področju demokracije, politike, energije, varnosti in socialnih zadev; |
| --- | --- |

M.

ker bo drugo plenarno zasedanje parlamentarne skupščine Euronest organizirano aprila 2012 v Bakuju in bo pomemben forum za razpravo o vprašanjih na področju demokracije, politike, energije, varnosti in socialnih zadev;

| N. | ker EU v svojih odnosih z Armenijo in Azerbajdžanom spoštuje načeli suverenosti in ozemeljske celovitosti ter v okviru svojega pristopa k reševanju regionalnih sporov podpira osnovna načela Helsinške sklepne listine; ker nerešeni spor v Gorskem Karabahu spodkopava stabilnost in razvoj regije Južnega Kavkaza ter ovira poln razvoj evropske sosedske politike; ker je Evropska unija v svojem skupnem sporočilu z naslovom „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ izrazila željo po dejavnejšem sodelovanju pri reševanju sporov na Južnem Kavkazu in okrepitvi svoje podpore za izgradnjo zaupanja in pripravljenost za okrepitev udeležbe v telesih, v katerih še ni zastopana, kot je na primer skupina iz Minska pod okriljem organizacije OVSE; |
| --- | --- |

N.

ker EU v svojih odnosih z Armenijo in Azerbajdžanom spoštuje načeli suverenosti in ozemeljske celovitosti ter v okviru svojega pristopa k reševanju regionalnih sporov podpira osnovna načela Helsinške sklepne listine; ker nerešeni spor v Gorskem Karabahu spodkopava stabilnost in razvoj regije Južnega Kavkaza ter ovira poln razvoj evropske sosedske politike; ker je Evropska unija v svojem skupnem sporočilu z naslovom „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ izrazila željo po dejavnejšem sodelovanju pri reševanju sporov na Južnem Kavkazu in okrepitvi svoje podpore za izgradnjo zaupanja in pripravljenost za okrepitev udeležbe v telesih, v katerih še ni zastopana, kot je na primer skupina iz Minska pod okriljem organizacije OVSE;

| O. | ker ima posebni predstavnik Evropske unije za Južni Kavkaz pomembno vlogo pri spodbujanju mirnega reševanja sporov v regiji; |
| --- | --- |

O.

ker ima posebni predstavnik Evropske unije za Južni Kavkaz pomembno vlogo pri spodbujanju mirnega reševanja sporov v regiji;

| P. | ker Azerbajdžan izkazuje močno zavezanost večstranskemu parlamentarnemu sodelovanju v okviru parlamentarne skupščine Euronest in je prva država vzhodnega partnerstva, ki bo gostila plenarno zasedanje te skupščine v Bakuju od 2. do 4. aprila 2012; |
| --- | --- |

P.

ker Azerbajdžan izkazuje močno zavezanost večstranskemu parlamentarnemu sodelovanju v okviru parlamentarne skupščine Euronest in je prva država vzhodnega partnerstva, ki bo gostila plenarno zasedanje te skupščine v Bakuju od 2. do 4. aprila 2012;

| Q. | ker je izbor Azerbajdžana za nestalni sedež v Varnostnem svetu OZN za obdobje 2012–2013 dobra priložnost za nadaljnja posvetovanja in približevanje politik države deklaracijam v okviru skupne zunanje in varnostne politike EU z namenom nadaljnjega spodbujanja mednarodnega miru in stabilnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker je izbor Azerbajdžana za nestalni sedež v Varnostnem svetu OZN za obdobje 2012–2013 dobra priložnost za nadaljnja posvetovanja in približevanje politik države deklaracijam v okviru skupne zunanje in varnostne politike EU z namenom nadaljnjega spodbujanja mednarodnega miru in stabilnosti;

| 1. | naslovi naslednja priporočila na Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje: treba je






  (a) | zagotoviti, da bo pridružitveni sporazum celovit in v prihodnost usmerjen okvir za prihodnji razvoj odnosov z Azerbajdžanom, ki spodbuja politično povezovanje, gospodarsko zbliževanje in približevanje na pravnem področju ter odraža odnos, ki sta se ga odločila razviti Evropska unija in Azerbajdžan; |
| --- | --- | --- |

1.

naslovi naslednja priporočila na Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje: treba je

(a)

zagotoviti, da bo pridružitveni sporazum celovit in v prihodnost usmerjen okvir za prihodnji razvoj odnosov z Azerbajdžanom, ki spodbuja politično povezovanje, gospodarsko zbliževanje in približevanje na pravnem področju ter odraža odnos, ki sta se ga odločila razviti Evropska unija in Azerbajdžan;

| (b) | zagotoviti, da bodo pogajanja o pridružitvenih sporazumih med EU in Azerbajdžanom ter EU in Armenijo v skladu z zahtevami iz resolucije Parlamenta o nujnosti evropske strategije za Južni Kavkaz z dne 20. maja 2010 in vsemi osnovnimi načeli skupine iz Minska, ki deluje pod okriljem OVSE, ki so zapisana v skupni izjavi iz Aquile z dne 10. julija 2009, povezana s prepričljivo zavezanostjo k bistvenemu napredku v smeri rešitve spora v Gorskem Karabahu, ki bo vključeval na primer ukrepe za krepitev zaupanja, kot je splošna odprava vojaškega značaja, umik ostrostrelcev s frontne črte, umik armenskih čet z zasedenih ozemelj okoli Gorskega Karabaha in vrnitev teh ozemelj pod nadzor Azerbajdžana, ter mehanizem za aktivno preprečevanje incidentov, preiskave kršitev premirja na frontni črti, pravico vseh notranje razseljenih oseb in beguncev, da se vrnejo v svoje domače kraje in domove, ter zagotavljanje varnosti na mednarodni ravni, ki bi vključevalo resnično večnacionalno operacijo ohranjanja miru, da bi tako ustvarili ustrezne dogovorjene pogoje, da bodo lahko ljudje v prihodnosti svobodno izrazili svojo voljo, ki bo pravno zavezujoča, glede končnega statusa Gorskega Karabaha; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da bodo pogajanja o pridružitvenih sporazumih med EU in Azerbajdžanom ter EU in Armenijo v skladu z zahtevami iz resolucije Parlamenta o nujnosti evropske strategije za Južni Kavkaz z dne 20. maja 2010 in vsemi osnovnimi načeli skupine iz Minska, ki deluje pod okriljem OVSE, ki so zapisana v skupni izjavi iz Aquile z dne 10. julija 2009, povezana s prepričljivo zavezanostjo k bistvenemu napredku v smeri rešitve spora v Gorskem Karabahu, ki bo vključeval na primer ukrepe za krepitev zaupanja, kot je splošna odprava vojaškega značaja, umik ostrostrelcev s frontne črte, umik armenskih čet z zasedenih ozemelj okoli Gorskega Karabaha in vrnitev teh ozemelj pod nadzor Azerbajdžana, ter mehanizem za aktivno preprečevanje incidentov, preiskave kršitev premirja na frontni črti, pravico vseh notranje razseljenih oseb in beguncev, da se vrnejo v svoje domače kraje in domove, ter zagotavljanje varnosti na mednarodni ravni, ki bi vključevalo resnično večnacionalno operacijo ohranjanja miru, da bi tako ustvarili ustrezne dogovorjene pogoje, da bodo lahko ljudje v prihodnosti svobodno izrazili svojo voljo, ki bo pravno zavezujoča, glede končnega statusa Gorskega Karabaha;

| (c) | vključiti v pridružitveni sporazum klavzule in merila uspešnosti v zvezi z varovanjem in spodbujanjem človekovih pravic, zlasti kar zadeva svobodo medijev, pravico do svobode izražanja, svobode združevanja in svobode zbiranja, ki odražajo načela in pravice iz ustave Azerbajdžana ter najvišje mednarodne in evropske standarde, pri čemer se je treba v največji možni meri opreti na okvire Sveta Evrope in OVSE, katerim se je Azerbajdžan zavezal; pozvati azerbajdžansko vlado, naj izvaja te zaveze; in zagotovi, da se v pogajanjih v celoti upošteva dejstvo, da je treba zaščititi pravice in preživetje notranje razseljenih oseb in beguncev; |
| --- | --- |

(c)

vključiti v pridružitveni sporazum klavzule in merila uspešnosti v zvezi z varovanjem in spodbujanjem človekovih pravic, zlasti kar zadeva svobodo medijev, pravico do svobode izražanja, svobode združevanja in svobode zbiranja, ki odražajo načela in pravice iz ustave Azerbajdžana ter najvišje mednarodne in evropske standarde, pri čemer se je treba v največji možni meri opreti na okvire Sveta Evrope in OVSE, katerim se je Azerbajdžan zavezal; pozvati azerbajdžansko vlado, naj izvaja te zaveze; in zagotovi, da se v pogajanjih v celoti upošteva dejstvo, da je treba zaščititi pravice in preživetje notranje razseljenih oseb in beguncev;

| (d) | razmisliti o prisotnosti EU v skupini iz Minska, ki deluje pod okriljem OVSE, da bi bila EU bolj vključena v reševanje spora med Armenijo in Azerbajdžanom; |
| --- | --- |

(d)

razmisliti o prisotnosti EU v skupini iz Minska, ki deluje pod okriljem OVSE, da bi bila EU bolj vključena v reševanje spora med Armenijo in Azerbajdžanom;

| (e) | v pridružitvenem sporazumu poudariti pomen zagotavljanja temeljnih pravic in svoboščin državljanov, vključno s pravico zbiranja in združevanja ter pravico do zasebne lastnine, razvoja civilne družbe, pravne države, nadaljnjega boja proti korupciji, političnega pluralizma ter neodvisnosti medijev in sodstva; |
| --- | --- |

(e)

v pridružitvenem sporazumu poudariti pomen zagotavljanja temeljnih pravic in svoboščin državljanov, vključno s pravico zbiranja in združevanja ter pravico do zasebne lastnine, razvoja civilne družbe, pravne države, nadaljnjega boja proti korupciji, političnega pluralizma ter neodvisnosti medijev in sodstva;

| (f) | v pridružitvenem sporazumu poudariti, da mora Republika Azerbajdžan v celoti spoštovati sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

(f)

v pridružitvenem sporazumu poudariti, da mora Republika Azerbajdžan v celoti spoštovati sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice;

| (g) | v pridružitvenem sporazumu poudariti, kako zelo pomembna je svoboda izražanja političnih nasprotnikov in da so tesnejši odnosi z EU odvisni od pripravljenosti azerbajdžanskih oblasti, da spoštujejo pravno državo, zagotavljajo poštena sojenja vsem zapornikom in brezpogojno izpustijo vse tiste, ki so zaprti na podlagi politično motiviranih obtožb; |
| --- | --- |

(g)

v pridružitvenem sporazumu poudariti, kako zelo pomembna je svoboda izražanja političnih nasprotnikov in da so tesnejši odnosi z EU odvisni od pripravljenosti azerbajdžanskih oblasti, da spoštujejo pravno državo, zagotavljajo poštena sojenja vsem zapornikom in brezpogojno izpustijo vse tiste, ki so zaprti na podlagi politično motiviranih obtožb;

| (h) | tehnično in finančno pomagati parlamentu Azerbajdžana, da v celoti razvije svoje ustavne funkcije, telesa in službe, vključno z okrepljenimi stiki s civilno družbo; |
| --- | --- |

(h)

tehnično in finančno pomagati parlamentu Azerbajdžana, da v celoti razvije svoje ustavne funkcije, telesa in službe, vključno z okrepljenimi stiki s civilno družbo;

| (i) | podpreti programe razvojne pomoči, ki so namenjeni izboljšanju življenjskih razmer beguncev in razseljenih oseb v Azerbajdžanu; |
| --- | --- |

(i)

podpreti programe razvojne pomoči, ki so namenjeni izboljšanju življenjskih razmer beguncev in razseljenih oseb v Azerbajdžanu;

| (j) | v sporazum vključiti klavzule o zaščiti zagovornikov človekovih pravic v skladu s smernicami EU o zagovornikih človekovih pravic; |
| --- | --- |

(j)

v sporazum vključiti klavzule o zaščiti zagovornikov človekovih pravic v skladu s smernicami EU o zagovornikih človekovih pravic;

| (k) | poziva azerbajdžanske oblasti, naj zagotovijo, da bo potekajoča gradnja novih stavb v Bakuju, ki naj bi bila delno povezana z bližajočim se tekmovanjem za pesem Evrovizije, v skladu z ustrezno zakonodajo in da ponovne naselitve prebivalcev potekajo s preglednimi pravnimi postopki; je zaskrbljen zaradi vse ostrejših kritik vlade na račun aktivistov za človekove pravice, ki ta kulturni dogodek izkoriščajo za izboljšanje demokracije in spoštovanja človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

(k)

poziva azerbajdžanske oblasti, naj zagotovijo, da bo potekajoča gradnja novih stavb v Bakuju, ki naj bi bila delno povezana z bližajočim se tekmovanjem za pesem Evrovizije, v skladu z ustrezno zakonodajo in da ponovne naselitve prebivalcev potekajo s preglednimi pravnimi postopki; je zaskrbljen zaradi vse ostrejših kritik vlade na račun aktivistov za človekove pravice, ki ta kulturni dogodek izkoriščajo za izboljšanje demokracije in spoštovanja človekovih pravic v državi;

| (l) | odobriti vizum posebnemu poročevalcu Parlamentarne skupščine Sveta Evrope o političnih zapornikih, da bo lahko v skladu s svojim mandatom obiskal državo; |
| --- | --- |

(l)

odobriti vizum posebnemu poročevalcu Parlamentarne skupščine Sveta Evrope o političnih zapornikih, da bo lahko v skladu s svojim mandatom obiskal državo;

| (m) | izraziti zaskrbljenost zaradi naraščanja števila aretacij aktivistov na področju človekovih pravic in mladine, težav pri registraciji nevladnih organizacij in političnih strank ter ustrahovanja in omejevanja svobode izražanja, svobode zbiranja in svobode v spletu, in opredeliti merila uspešnosti ne bodo niso dosežena; |
| --- | --- |

(m)

izraziti zaskrbljenost zaradi naraščanja števila aretacij aktivistov na področju človekovih pravic in mladine, težav pri registraciji nevladnih organizacij in političnih strank ter ustrahovanja in omejevanja svobode izražanja, svobode zbiranja in svobode v spletu, in opredeliti merila uspešnosti ne bodo niso dosežena;

| (n) | pozvati azerbajdžanske oblasti, naj sprejmejo protidiskriminacijsko zakonodajo, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi spolne usmeritve in spolne identitete na vseh področjih; |
| --- | --- |

(n)

pozvati azerbajdžanske oblasti, naj sprejmejo protidiskriminacijsko zakonodajo, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi spolne usmeritve in spolne identitete na vseh področjih;

| (o) | uskladiti cilje pridružitvenega sporazuma s skupnim sporočilom o novem odzivu na spremembe v sosedstvu, da bodo lahko organizacije civilne družbe v Azerbajdžanu izvajale notranji nadzor in zagotovile večjo odgovornost vlade za reforme in zaveze, ki jih je sprejela; |
| --- | --- |

(o)

uskladiti cilje pridružitvenega sporazuma s skupnim sporočilom o novem odzivu na spremembe v sosedstvu, da bodo lahko organizacije civilne družbe v Azerbajdžanu izvajale notranji nadzor in zagotovile večjo odgovornost vlade za reforme in zaveze, ki jih je sprejela;

| (p) | zagotoviti skladnost pridružitvenega sporazuma z načeli mednarodnega prava – zlasti tistimi, ki so opredeljeni v Ustanovni listini Združenih narodov, v Helsinški sklepni listini in v okviru OVSE, zlasti o neuporabi oborožene sile, ozemeljski celovitosti in pravici do samoodločbe – in da se bo sporazum, ko bo sklenjen, uporabljal za celotno ozemlje Azerbajdžana; |
| --- | --- |

(p)

zagotoviti skladnost pridružitvenega sporazuma z načeli mednarodnega prava – zlasti tistimi, ki so opredeljeni v Ustanovni listini Združenih narodov, v Helsinški sklepni listini in v okviru OVSE, zlasti o neuporabi oborožene sile, ozemeljski celovitosti in pravici do samoodločbe – in da se bo sporazum, ko bo sklenjen, uporabljal za celotno ozemlje Azerbajdžana;

| (q) | okrepiti zmogljivost Evropske unije za reševanje sporov in mediacijo, prevzeti aktivnejšo in učinkovitejšo vlogo pri krepitvi zaupanja med sprtimi stranmi, tudi z izvajanjem projektov za izgradnjo zaupanja, ki jih financira EU, da bi okrepili javno naklonjenost medsebojnim koncesijam in mirnemu reševanju sporov; poudariti potrebo po brezpogojnem dostopu predstavnikov EU do Gorskega Karabaha in okoliških zasedenih regij; vztrajati, da bi morala imeti EU večjo vlogo pri reševanju spora v Gorskem Karabahu s podpiranjem izvajanja ukrepov za krepitev zaupanja, ki bodo povezali armensko in azerbajdžansko skupnost ter prispevali k širjenju idej o miru, spravi in zaupanju med vsemi vpletenimi stranmi; |
| --- | --- |

(q)

okrepiti zmogljivost Evropske unije za reševanje sporov in mediacijo, prevzeti aktivnejšo in učinkovitejšo vlogo pri krepitvi zaupanja med sprtimi stranmi, tudi z izvajanjem projektov za izgradnjo zaupanja, ki jih financira EU, da bi okrepili javno naklonjenost medsebojnim koncesijam in mirnemu reševanju sporov; poudariti potrebo po brezpogojnem dostopu predstavnikov EU do Gorskega Karabaha in okoliških zasedenih regij; vztrajati, da bi morala imeti EU večjo vlogo pri reševanju spora v Gorskem Karabahu s podpiranjem izvajanja ukrepov za krepitev zaupanja, ki bodo povezali armensko in azerbajdžansko skupnost ter prispevali k širjenju idej o miru, spravi in zaupanju med vsemi vpletenimi stranmi;

| (r) | pozdraviti dejstvo, da so sopredsedujoči skupini iz Minska, ki deluje pod okriljem OVSE, in vsi udeleženi opravili veliko dela, da bi prispevali k napredku v smeri dogovora o osnovnih načelih, ter pozvati k stalni podpori pri njihovem delu; poudariti, da bi morala Azerbajdžan in Armenija z ustreznimi ukrepi zagotoviti, da se vsi sklepi, sprejeti v okviru skupine iz Minska za oblikovanje in uveljavitev mirne rešitve spora o Gorskem Karabahu, izvajajo v celoti in pravočasno; razmisliti o neposrednem in aktivnejšem sodelovanju EU v skupini iz Minska; |
| --- | --- |

(r)

pozdraviti dejstvo, da so sopredsedujoči skupini iz Minska, ki deluje pod okriljem OVSE, in vsi udeleženi opravili veliko dela, da bi prispevali k napredku v smeri dogovora o osnovnih načelih, ter pozvati k stalni podpori pri njihovem delu; poudariti, da bi morala Azerbajdžan in Armenija z ustreznimi ukrepi zagotoviti, da se vsi sklepi, sprejeti v okviru skupine iz Minska za oblikovanje in uveljavitev mirne rešitve spora o Gorskem Karabahu, izvajajo v celoti in pravočasno; razmisliti o neposrednem in aktivnejšem sodelovanju EU v skupini iz Minska;

| (s) | pozvati voditelje Armenije in Azerbajdžana, naj ravnajo odgovorno, pazijo na retoriko in se izogibajo podžigajočim izjavam, da bi omogočili pristen dialog na vseh ravneh družbe, da bo javnost sprejela in v celoti razumela koristi celovite rešitve, ter tako začrtali pot za učinkovite ukrepe za izgradnjo zaupanja; |
| --- | --- |

(s)

pozvati voditelje Armenije in Azerbajdžana, naj ravnajo odgovorno, pazijo na retoriko in se izogibajo podžigajočim izjavam, da bi omogočili pristen dialog na vseh ravneh družbe, da bo javnost sprejela in v celoti razumela koristi celovite rešitve, ter tako začrtali pot za učinkovite ukrepe za izgradnjo zaupanja;

| (t) | izraziti zaskrbljenost nad vse večjo vojaško prisotnostjo v regiji in zlasti nad visokimi stroški Azerbajdžana za vojsko ter v zvezi s tem pozvati države članice, naj prenehajo dobavljati orožje in strelivo Azerbajdžanu in Armeniji v skladu z zahtevo OVSE iz februarja 1992, dokler ne bosta obe strani sprejeli in podpisali celovitega dogovora o rešitvi spora; |
| --- | --- |

(t)

izraziti zaskrbljenost nad vse večjo vojaško prisotnostjo v regiji in zlasti nad visokimi stroški Azerbajdžana za vojsko ter v zvezi s tem pozvati države članice, naj prenehajo dobavljati orožje in strelivo Azerbajdžanu in Armeniji v skladu z zahtevo OVSE iz februarja 1992, dokler ne bosta obe strani sprejeli in podpisali celovitega dogovora o rešitvi spora;

| (u) | poudariti pomen nadaljnjih prizadevanj v okviru vzhodnega partnerstva, da bi spodbudili politično in gospodarsko zbliževanje Armenije in Azerbajdžana, ter odločno vzpostaviti reševanje regionalnih sporov kot sestavni del tega okvira; |
| --- | --- |

(u)

poudariti pomen nadaljnjih prizadevanj v okviru vzhodnega partnerstva, da bi spodbudili politično in gospodarsko zbliževanje Armenije in Azerbajdžana, ter odločno vzpostaviti reševanje regionalnih sporov kot sestavni del tega okvira;

| (v) | poudariti, da je na sto tisoče beguncev in notranje razseljenih oseb, ki so zapustili svoje domove med vojno v Gorskem Karabahu ali zaradi te vojne, še naprej razseljenih in so jim zanikane pravice, vključno s pravico do vrnitve, lastninskimi pravicami in pravico do osebne varnosti – te pravice je treba brezpogojno spoštovati in nemudoma zagotoviti; pozvati Komisijo in države članice, naj še naprej zagotavljajo in razširijo pomoč in finančno podporo EU Azerbajdžanu pri reševanju položaja razseljenih oseb; |
| --- | --- |

(v)

poudariti, da je na sto tisoče beguncev in notranje razseljenih oseb, ki so zapustili svoje domove med vojno v Gorskem Karabahu ali zaradi te vojne, še naprej razseljenih in so jim zanikane pravice, vključno s pravico do vrnitve, lastninskimi pravicami in pravico do osebne varnosti – te pravice je treba brezpogojno spoštovati in nemudoma zagotoviti; pozvati Komisijo in države članice, naj še naprej zagotavljajo in razširijo pomoč in finančno podporo EU Azerbajdžanu pri reševanju položaja razseljenih oseb;

| (w) | poudariti, da je treba pridružitveni sporazum uporabiti kot platformo za spodbujanje regionalnih sinergij in sodelovanja, poudariti, da se pluralistični demokratični razvoj in prizadevanja za reševanje sporov medsebojno dopolnjujejo in krepijo, ter zagotoviti, da pridružitveni sporazum vključuje določbe o poenostavitvi vizumskih postopkov za vse prebivalce držav Južnega Kavkaza; |
| --- | --- |

(w)

poudariti, da je treba pridružitveni sporazum uporabiti kot platformo za spodbujanje regionalnih sinergij in sodelovanja, poudariti, da se pluralistični demokratični razvoj in prizadevanja za reševanje sporov medsebojno dopolnjujejo in krepijo, ter zagotoviti, da pridružitveni sporazum vključuje določbe o poenostavitvi vizumskih postopkov za vse prebivalce držav Južnega Kavkaza;

| (x) | pojasniti, kako je mogoče izkoristiti znatno stopnjo dopolnjevanja med različnimi pobudami EU v regiji, zlasti vzhodnim partnerstvom in sinergijo Črnega morja; |
| --- | --- |

(x)

pojasniti, kako je mogoče izkoristiti znatno stopnjo dopolnjevanja med različnimi pobudami EU v regiji, zlasti vzhodnim partnerstvom in sinergijo Črnega morja;

| (y) | zahtevati od Turčije, da konstruktivno podpre reševanje spora v Gorskem Karabahu in izpolni svoje obveznosti v tej regiji; |
| --- | --- |

(y)

zahtevati od Turčije, da konstruktivno podpre reševanje spora v Gorskem Karabahu in izpolni svoje obveznosti v tej regiji;

| (z) | zagotoviti, da bo lahko trgovinski vidik pridružitvenega sporazuma nadgrajen v poglobljeno in celovito območje proste trgovine, takoj ko bo Azerbajdžan izpolnil vse potrebne pogoje, vključno s pristopom k Svetovni trgovinski organizaciji in izpolnitvijo zavez glede spoštovanja človekovih pravic, ter, ob upoštevanju tega, Azerbajdžanu zagotoviti potrebno tehnično pomoč, da se pripravi na pogajanja, in spodbujati sprejetje zahtevanih reform; |
| --- | --- |

(z)

zagotoviti, da bo lahko trgovinski vidik pridružitvenega sporazuma nadgrajen v poglobljeno in celovito območje proste trgovine, takoj ko bo Azerbajdžan izpolnil vse potrebne pogoje, vključno s pristopom k Svetovni trgovinski organizaciji in izpolnitvijo zavez glede spoštovanja človekovih pravic, ter, ob upoštevanju tega, Azerbajdžanu zagotoviti potrebno tehnično pomoč, da se pripravi na pogajanja, in spodbujati sprejetje zahtevanih reform;

| (aa) | pozvati Azerbajdžan, naj podpiše in ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

(aa)

pozvati Azerbajdžan, naj podpiše in ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča;

| (ab) | pozvati azerbajdžanske oblasti, naj podpišejo in ratificirajo Konvencijo o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju ter Konvencijo o kasetnem strelivu; |
| --- | --- |

(ab)

pozvati azerbajdžanske oblasti, naj podpišejo in ratificirajo Konvencijo o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju ter Konvencijo o kasetnem strelivu;

| (ac) | zagotoviti čimprejšnja pogajanja o sporazumih za poenostavitev vizumskih postopkov in sporazumih o ponovnem sprejemu, da bi spodbudili stike med ljudmi, pri čemer je treba prednostno obravnavati mobilnost mladih in akademikov; prispevati k boju proti nezakonitemu priseljevanju, zagotoviti, da bodo določbe o azilu v celoti skladne z mednarodnimi obveznostmi in zavezami ter standardi EU, zlasti tistimi s področja človekovih pravic; |
| --- | --- |

(ac)

zagotoviti čimprejšnja pogajanja o sporazumih za poenostavitev vizumskih postopkov in sporazumih o ponovnem sprejemu, da bi spodbudili stike med ljudmi, pri čemer je treba prednostno obravnavati mobilnost mladih in akademikov; prispevati k boju proti nezakonitemu priseljevanju, zagotoviti, da bodo določbe o azilu v celoti skladne z mednarodnimi obveznostmi in zavezami ter standardi EU, zlasti tistimi s področja človekovih pravic;

| (ad) | poudariti pomen izgradnje in razvoja močnega mladinskega sektorja ter v tem okviru pozdraviti različne državne programe, ki ponujajo štipendije za študij v tujini; |
| --- | --- |

(ad)

poudariti pomen izgradnje in razvoja močnega mladinskega sektorja ter v tem okviru pozdraviti različne državne programe, ki ponujajo štipendije za študij v tujini;

| (ae) | pozvati Azerbajdžan, naj ne ovira vizumskih postopkov za državljane tretjih držav, ki so armenskega izvora in želijo vstopiti v Azerbajdžan, in naj odpravi prepoved mednarodnih telefonskih klicev v Armenijo; |
| --- | --- |

(ae)

pozvati Azerbajdžan, naj ne ovira vizumskih postopkov za državljane tretjih držav, ki so armenskega izvora in želijo vstopiti v Azerbajdžan, in naj odpravi prepoved mednarodnih telefonskih klicev v Armenijo;

| (af) | spodbujati obsežno sodelovanje med EU in Azerbajdžanom v različnih sektorjih, zlasti je treba pojasniti prednosti in spodbujati zbliževanje predpisov ter v ta namen zagotoviti potrebno tehnično pomoč; |
| --- | --- |

(af)

spodbujati obsežno sodelovanje med EU in Azerbajdžanom v različnih sektorjih, zlasti je treba pojasniti prednosti in spodbujati zbliževanje predpisov ter v ta namen zagotoviti potrebno tehnično pomoč;

| (ag) | pozvati azerbajdžanske oblasti, naj pospešijo izvajanje temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

(ag)

pozvati azerbajdžanske oblasti, naj pospešijo izvajanje temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela;

| (ah) | okrepiti preglednost pri upravljanju javnih financ in izboljšati zakonodajo na področju javnega naročanja, da bi bistveno prispevali k dobremu upravljanju in preglednemu odločanju; glede tega pozdraviti sodelovanje Azerbajdžana v okviru pobude za preglednost v ekstraktivni industriji, katere namen je zagotoviti večji pregled nad prihodki od nafte in plina, ter spremljati, ali azerbajdžanska vlada spoštuje svojo obveznost glede razkrivanja informacij o javnih financah v skladu z zakonodajo o pravici do dostopa do informacij; |
| --- | --- |

(ah)

okrepiti preglednost pri upravljanju javnih financ in izboljšati zakonodajo na področju javnega naročanja, da bi bistveno prispevali k dobremu upravljanju in preglednemu odločanju; glede tega pozdraviti sodelovanje Azerbajdžana v okviru pobude za preglednost v ekstraktivni industriji, katere namen je zagotoviti večji pregled nad prihodki od nafte in plina, ter spremljati, ali azerbajdžanska vlada spoštuje svojo obveznost glede razkrivanja informacij o javnih financah v skladu z zakonodajo o pravici do dostopa do informacij;

| (ai) | ustrezno ukrepati, da se v pridružitveni sporazum vključijo določbe o možnosti Azerbajdžana, da sodeluje v programih in agencijah Unije, kar je orodje za spodbujanje evropskega povezovanja na vseh ravneh; |
| --- | --- |

(ai)

ustrezno ukrepati, da se v pridružitveni sporazum vključijo določbe o možnosti Azerbajdžana, da sodeluje v programih in agencijah Unije, kar je orodje za spodbujanje evropskega povezovanja na vseh ravneh;

| (aj) | pozdraviti reforme, ki so jih azerbajdžanske oblasti izvedle na področju pravosodja, da bi zagotovile večjo neodvisnost sodnikov in boljše postopke izbire in imenovanja ter odpravile korupcijo v pravosodju in dovzetnost za vpliv izvršilne veje oblasti; priznati, da so bili sprejeti ustrezni zakoni, vključno z zakonom o odvetniški zbornici; spodbuditi oblasti, da še naprej izvajajo zakonodajo za boj proti korupciji in se osredotočijo na primere korupcije na visoki ravni ter zagotovijo bistveno več preglednosti na področju javne porabe in financiranja političnih strank; poudariti, da je treba izboljšati neodvisnost in učinkovitost sodstva ter zagotoviti več sredstev zanj; opozoriti na pomen sodnega sistema, ki deluje neodvisno od političnega vmešavanja; poudariti, da je treba doseči prepričljive rezultate na področju zaposlovanja in imenovanja sodnikov in državnih tožilcev na podlagi uporabe enotnih, preglednih in objektivnih meril na nacionalni ravni ter razviti evidenco izvrševanja kazenskega pregona in obsodb, na podlagi katere bo mogoče meriti napredek; pozvati k poenotenju sodne prakse, da se zagotovi predvidljiv sodni sistem in zaupanje javnosti; |
| --- | --- |

(aj)

pozdraviti reforme, ki so jih azerbajdžanske oblasti izvedle na področju pravosodja, da bi zagotovile večjo neodvisnost sodnikov in boljše postopke izbire in imenovanja ter odpravile korupcijo v pravosodju in dovzetnost za vpliv izvršilne veje oblasti; priznati, da so bili sprejeti ustrezni zakoni, vključno z zakonom o odvetniški zbornici; spodbuditi oblasti, da še naprej izvajajo zakonodajo za boj proti korupciji in se osredotočijo na primere korupcije na visoki ravni ter zagotovijo bistveno več preglednosti na področju javne porabe in financiranja političnih strank; poudariti, da je treba izboljšati neodvisnost in učinkovitost sodstva ter zagotoviti več sredstev zanj; opozoriti na pomen sodnega sistema, ki deluje neodvisno od političnega vmešavanja; poudariti, da je treba doseči prepričljive rezultate na področju zaposlovanja in imenovanja sodnikov in državnih tožilcev na podlagi uporabe enotnih, preglednih in objektivnih meril na nacionalni ravni ter razviti evidenco izvrševanja kazenskega pregona in obsodb, na podlagi katere bo mogoče meriti napredek; pozvati k poenotenju sodne prakse, da se zagotovi predvidljiv sodni sistem in zaupanje javnosti;

| (ak) | uvesti programe tesnega medinstitucionalnega sodelovanja z regijami in lokalnimi skupnostmi EU, v katerih živijo narodne manjšine, ki uživajo visoko stopnjo avtonomije; |
| --- | --- |

(ak)

uvesti programe tesnega medinstitucionalnega sodelovanja z regijami in lokalnimi skupnostmi EU, v katerih živijo narodne manjšine, ki uživajo visoko stopnjo avtonomije;

| (al) | poudariti pomen trajnostnega gospodarstva, tudi s spodbujanjem njegove diverzifikacije; spodbujati večjo odprtost in preglednost v energetskem sektorju ter zagotoviti, da se bo ta razvijal v skladu z mednarodnimi okoljskimi standardi; podpreti razvoj trga obnovljivih virov energije; poudariti nujnost uvedbe ustrezne okoljske zakonodaje; |
| --- | --- |

(al)

poudariti pomen trajnostnega gospodarstva, tudi s spodbujanjem njegove diverzifikacije; spodbujati večjo odprtost in preglednost v energetskem sektorju ter zagotoviti, da se bo ta razvijal v skladu z mednarodnimi okoljskimi standardi; podpreti razvoj trga obnovljivih virov energije; poudariti nujnost uvedbe ustrezne okoljske zakonodaje;

| (am) | poudariti pomen energetskega sodelovanja med EU in Azerbajdžanom pri diverzifikaciji oskrbe z energijo in poti za zagotavljanje energije v Evropi; v zvezi s tem opozoriti na skupno izjavo o dobavi plina, ki sta jo 13. januarja 2011 v Bakuju podpisala predsednik Evropske komisije José Manuel Barroso in predsednik Azerbajdžana Ilham Alijev, kot pomemben korak k izgradnji južnega plinskega koridorja, in pozdraviti prizadevanja Azerbajdžana pri spodbujanju takšnih pionirskih projektov kot je izgradnja cevovodov Baku-Tbilisi-Ceyhan in Baku-Tbilisi-Erzurum v okviru izvedbe projekta AGRI; |
| --- | --- |

(am)

poudariti pomen energetskega sodelovanja med EU in Azerbajdžanom pri diverzifikaciji oskrbe z energijo in poti za zagotavljanje energije v Evropi; v zvezi s tem opozoriti na skupno izjavo o dobavi plina, ki sta jo 13. januarja 2011 v Bakuju podpisala predsednik Evropske komisije José Manuel Barroso in predsednik Azerbajdžana Ilham Alijev, kot pomemben korak k izgradnji južnega plinskega koridorja, in pozdraviti prizadevanja Azerbajdžana pri spodbujanju takšnih pionirskih projektov kot je izgradnja cevovodov Baku-Tbilisi-Ceyhan in Baku-Tbilisi-Erzurum v okviru izvedbe projekta AGRI;

| (an) | poudariti pomen edinstvene geografske lege Azerbajdžana pri omogočanju neposredne in neovirane tranzitne povezave med EU in državami srednje Azije; pozdraviti prizadevanja za razvoj transkaspijskega tranzitnega sodelovanja s Kazahstanom in iskanje načinov, da bi tako sodelovanje vzpostavili tudi s Turkmenistanom; pozdraviti mandat Sveta, ki je bil podpisan 12. septembra 2011, za sklenitev pravno zavezujočega sporazuma med EU, Azerbajdžanom in Turkmenistanom o transkaspijskem cevovodu; |
| --- | --- |

(an)

poudariti pomen edinstvene geografske lege Azerbajdžana pri omogočanju neposredne in neovirane tranzitne povezave med EU in državami srednje Azije; pozdraviti prizadevanja za razvoj transkaspijskega tranzitnega sodelovanja s Kazahstanom in iskanje načinov, da bi tako sodelovanje vzpostavili tudi s Turkmenistanom; pozdraviti mandat Sveta, ki je bil podpisan 12. septembra 2011, za sklenitev pravno zavezujočega sporazuma med EU, Azerbajdžanom in Turkmenistanom o transkaspijskem cevovodu;

| (ao) | zagotoviti, da se bo EU še naprej osredotočala na razvoj energetskega sodelovanja z Azerbajdžanom in zagotavljala trajnostno podporo; zagotoviti tehnično pomoč azerbajdžanski državni agenciji za alternativne in obnovljive vire energije pri diverzfikaciji virov energije v Azerbajdžanu, spodbujanju energetske učinkovitosti in usklajevanju ciljev države s cilji EU na področju podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(ao)

zagotoviti, da se bo EU še naprej osredotočala na razvoj energetskega sodelovanja z Azerbajdžanom in zagotavljala trajnostno podporo; zagotoviti tehnično pomoč azerbajdžanski državni agenciji za alternativne in obnovljive vire energije pri diverzfikaciji virov energije v Azerbajdžanu, spodbujanju energetske učinkovitosti in usklajevanju ciljev države s cilji EU na področju podnebnih sprememb;

| (ap) | najti načine, da bi spodbudili dialog in regionalno sodelovanje s podpiranjem organizacij, kot je regionalni okoljski center (Regional Environmental Centre – REC), s skupnimi čezmejnimi projekti, ki vključujejo nevladne organizacije, lokalne skupnosti in zainteresirane strani iz Armenije, Azerbajdžana in Gruzije; |
| --- | --- |

(ap)

najti načine, da bi spodbudili dialog in regionalno sodelovanje s podpiranjem organizacij, kot je regionalni okoljski center (Regional Environmental Centre – REC), s skupnimi čezmejnimi projekti, ki vključujejo nevladne organizacije, lokalne skupnosti in zainteresirane strani iz Armenije, Azerbajdžana in Gruzije;

| (aq) | v pridružitveni sporazum vključiti močno parlamentarno razsežnost, ki predvideva polno sodelovanje parlamenta Azerbajdžana (Milli Mejlis) in Evropskega parlamenta in krepi delo parlamentarne skupščine Euronest; |
| --- | --- |

(aq)

v pridružitveni sporazum vključiti močno parlamentarno razsežnost, ki predvideva polno sodelovanje parlamenta Azerbajdžana (Milli Mejlis) in Evropskega parlamenta in krepi delo parlamentarne skupščine Euronest;

| (ar) | v celoti vključiti Evropski parlament v proces izvajanja in spremljanja pridružitvenega sporazuma; določiti jasna merila uspešnosti za izvajanje pridružitvenega sporazuma in priskrbeti mehanizme za spremljanje, tudi s pripravo rednih poročil Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

(ar)

v celoti vključiti Evropski parlament v proces izvajanja in spremljanja pridružitvenega sporazuma; določiti jasna merila uspešnosti za izvajanje pridružitvenega sporazuma in priskrbeti mehanizme za spremljanje, tudi s pripravo rednih poročil Evropskemu parlamentu;

| (as) | zagotoviti bolje usmerjeno tehnično pomoč Azerbajdžanu, da bo lahko izpolnil obveznosti, ki izhajajo iz pogajanj o pridružitvenem sporazumu in njegovega doslednega izvajanja, in sicer z nadaljnjim ponujanjem celovitih programov za vzpostavljanje institucij; |
| --- | --- |

(as)

zagotoviti bolje usmerjeno tehnično pomoč Azerbajdžanu, da bo lahko izpolnil obveznosti, ki izhajajo iz pogajanj o pridružitvenem sporazumu in njegovega doslednega izvajanja, in sicer z nadaljnjim ponujanjem celovitih programov za vzpostavljanje institucij;

| (at) | spodbuditi pogajalsko skupino EU, naj nadaljuje sodelovanje z Evropskim parlamentom in zagotavlja stalne, z dokumentacijo podprte informacije o doseženem napredku v skladu s členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da je treba v vseh fazah postopka redno in v celoti obveščati Evropski parlament; |
| --- | --- |

(at)

spodbuditi pogajalsko skupino EU, naj nadaljuje sodelovanje z Evropskim parlamentom in zagotavlja stalne, z dokumentacijo podprte informacije o doseženem napredku v skladu s členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da je treba v vseh fazah postopka redno in v celoti obveščati Evropski parlament;

| (au) | še naprej spodbujati poglobljeno sodelovanje z državami vzhodnega partnerstva in med njimi ter redno obveščati Evropski parlament o napredku v zvezi s tem sodelovanjem; |
| --- | --- |

(au)

še naprej spodbujati poglobljeno sodelovanje z državami vzhodnega partnerstva in med njimi ter redno obveščati Evropski parlament o napredku v zvezi s tem sodelovanjem;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo s priporočili Evropskega parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje in Azerbajdžanu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo s priporočili Evropskega parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje in Azerbajdžanu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0243.

(2)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 136

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0025.

(4)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 64.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0153.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0576.

(7)  UL L 221, 27.8.2011, str. 5.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/44

---

Sreda, 18. april 2012Pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Armenijo

P7_TA(2012)0128

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Armenijo (2011/2315(INI))

2013/C 258 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju tekočih pogajanj med Evropsko unijo in Armenijo o pridružitvenem sporazumu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočih pogajanj med Evropsko unijo in Armenijo o pridružitvenem sporazumu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Armeniji z dne 10. maja 2010 o sprejetju pogajalskih smernic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Armeniji z dne 10. maja 2010 o sprejetju pogajalskih smernic,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Armenijo in Evropsko unijo, ki je začel veljati 1. julija 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Armenijo in Evropsko unijo, ki je začel veljati 1. julija 1999,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o partnerstvu za mobilnost med Evropsko unijo in Armenijo z dne 27. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o partnerstvu za mobilnost med Evropsko unijo in Armenijo z dne 27. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta evropske sosedske politike, sprejetega 14. novembra 2006, in skupnega sporočila "Nov odziv na spremembe v sosedstvu" z dne 25. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta evropske sosedske politike, sprejetega 14. novembra 2006, in skupnega sporočila "Nov odziv na spremembe v sosedstvu" z dne 25. maja 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhu o vzhodnem partnerstvu v Pragi 7. maja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhu o vzhodnem partnerstvu v Pragi 7. maja 2009,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o vzhodnem partnerstvu z dne 25. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o vzhodnem partnerstvu z dne 25. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhunskem srečanju o vzhodnem partnerstvu v Varšavi 29. in 30. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhunskem srečanju o vzhodnem partnerstvu v Varšavi 29. in 30. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine evropske sosedske politike za vzhod (EURONEST) z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine evropske sosedske politike za vzhod (EURONEST) z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o južnem Kavkazu z dne 27. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o južnem Kavkazu z dne 27. februarja 2012,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2008 o Armeniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2008 o Armeniji (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz (2),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (3) in z dne 17. januarja 2008 o pristopu k regionalni politiki za Črno morje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (3) in z dne 17. januarja 2008 o pristopu k regionalni politiki za Črno morje (4),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – vzhodna dimenzija (5) in z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – vzhodna dimenzija (5) in z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (6),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/518/SZVP z dne 25. avgusta 2011 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za južni Kavkaz in za krizo v Gruziji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/518/SZVP z dne 25. avgusta 2011 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za južni Kavkaz in za krizo v Gruziji (7),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske komisije o napredku Armenije, ki je bilo sprejeto 25. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske komisije o napredku Armenije, ki je bilo sprejeto 25. maja 2011,

| — | ob upoštevanju tretjega kroga dialoga o človekovih pravicah med EU in Armenijo dne 6. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega kroga dialoga o človekovih pravicah med EU in Armenijo dne 6. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju splošne pomilostitve, ki jo je armenski parlament sprejel 26. maja 2011 na predlog predsednika Sargsyana, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne pomilostitve, ki jo je armenski parlament sprejel 26. maja 2011 na predlog predsednika Sargsyana,

| — | ob upoštevanju izjave, ki so jo podpisali predsedniki Armenije, Azerbajdžana in Ruske federacije 2. novembra 2008 v Moskvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki so jo podpisali predsedniki Armenije, Azerbajdžana in Ruske federacije 2. novembra 2008 v Moskvi,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, ki so jo podpisali predsedniki Armenije, Azerbajdžana in Ruske federacije 23. januarja 2012 v mestu Soči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, ki so jo podpisali predsedniki Armenije, Azerbajdžana in Ruske federacije 23. januarja 2012 v mestu Soči,

| — | ob upoštevanju členov 90(4) in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 90(4) in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0079/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0079/2012),

| A. | ker vzhodno partnerstvo zagotavlja politični okvir za krepitev dvostranskih odnosov na podlagi novih pridružitvenih sporazumov, pri tem pa upošteva specifične razmere v partnerski državi in njene ambicije ter strateški interes EU za stabilnost in demokratični razvoj regije; |
| --- | --- |

A.

ker vzhodno partnerstvo zagotavlja politični okvir za krepitev dvostranskih odnosov na podlagi novih pridružitvenih sporazumov, pri tem pa upošteva specifične razmere v partnerski državi in njene ambicije ter strateški interes EU za stabilnost in demokratični razvoj regije;

| B. | ker so pridružitveni sporazumi ustrezen okvir za poglabljanje odnosov s spodbujanjem političnega povezovanja, družbeno-gospodarskega vključevanja in pravnega približevanja EU ter za razvoj kulturnih odnosov; |
| --- | --- |

B.

ker so pridružitveni sporazumi ustrezen okvir za poglabljanje odnosov s spodbujanjem političnega povezovanja, družbeno-gospodarskega vključevanja in pravnega približevanja EU ter za razvoj kulturnih odnosov;

| C. | ker v zvezi s tem večstranska razsežnost vzhodnega partnerstva dopolnjuje dvostransko razsežnost in je neločljivo povezana z njo ter bi se morala razvijati hkrati s sedanjimi pogajanji o pridružitvenih sporazumih, da bi omogočili polno izvajanje teh sporazumov in zagotovili podlago za dejansko regionalno sodelovanje v skladu z načeli, na katerih temelji evropska sosedska politika; |
| --- | --- |

C.

ker v zvezi s tem večstranska razsežnost vzhodnega partnerstva dopolnjuje dvostransko razsežnost in je neločljivo povezana z njo ter bi se morala razvijati hkrati s sedanjimi pogajanji o pridružitvenih sporazumih, da bi omogočili polno izvajanje teh sporazumov in zagotovili podlago za dejansko regionalno sodelovanje v skladu z načeli, na katerih temelji evropska sosedska politika;

| D. | ker je dejavna zavezanost Armenije skupnim vrednotam in načelom, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem in spoštovanjem človekovih pravic, bistvena za napredovanje procesa ter za uspešnost pogajanj in poznejšega izvajanja pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

D.

ker je dejavna zavezanost Armenije skupnim vrednotam in načelom, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem in spoštovanjem človekovih pravic, bistvena za napredovanje procesa ter za uspešnost pogajanj in poznejšega izvajanja pridružitvenega sporazuma;

| E. | ker so armenske oblasti že večkrat izrazile, da se želijo zavezati tem vrednotam, in opozarjale na evropske ambicije Armenije; ker realnost z vidika hitrosti reform ne ustreza vedno besedam; ker je dejavna udeležba Armenije pri večstranskemu parlamentarnemu sodelovanju v okviru skupščine Euronest, ki zajema štiri tematske platforme vzhodnega partnerstva, dober primer zavezanosti evropskim vrednotam in načelom, katere pomen je v armenski družbi priznan s širokim javnim konsenzom; |
| --- | --- |

E.

ker so armenske oblasti že večkrat izrazile, da se želijo zavezati tem vrednotam, in opozarjale na evropske ambicije Armenije; ker realnost z vidika hitrosti reform ne ustreza vedno besedam; ker je dejavna udeležba Armenije pri večstranskemu parlamentarnemu sodelovanju v okviru skupščine Euronest, ki zajema štiri tematske platforme vzhodnega partnerstva, dober primer zavezanosti evropskim vrednotam in načelom, katere pomen je v armenski družbi priznan s širokim javnim konsenzom;

| F. | ker nerešen spor zaradi Gorskega Karabaha spodkopava stabilnost in razvoj Armenije in južnega Kavkaza; ker je Evropska unija v svojem skupnem sporočilu "Nov odziv na spremembe v sosedstvu" izrazila željo po dejavnejšem sodelovanju pri reševanju sporov na južnem Kavkazu in po njeni okrepljeni udeležbi s podpiranjem sedanjih pogajanj ter s predlaganjem novih pobud; ker ima posebni predstavnik Evropske unije za južni Kavkaz pomembno vlogo pri spodbujanju mirnega reševanja sporov v regiji; |
| --- | --- |

F.

ker nerešen spor zaradi Gorskega Karabaha spodkopava stabilnost in razvoj Armenije in južnega Kavkaza; ker je Evropska unija v svojem skupnem sporočilu "Nov odziv na spremembe v sosedstvu" izrazila željo po dejavnejšem sodelovanju pri reševanju sporov na južnem Kavkazu in po njeni okrepljeni udeležbi s podpiranjem sedanjih pogajanj ter s predlaganjem novih pobud; ker ima posebni predstavnik Evropske unije za južni Kavkaz pomembno vlogo pri spodbujanju mirnega reševanja sporov v regiji;

| G. | ker je zasedba ozemelj tretje države kršitev mednarodnega prava in je v nasprotju s temeljnimi načeli evropske sosedske politike, kar ogroža celoten projekt vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

G.

ker je zasedba ozemelj tretje države kršitev mednarodnega prava in je v nasprotju s temeljnimi načeli evropske sosedske politike, kar ogroža celoten projekt vzhodnega partnerstva;

| H. | ker obstajajo skrb vzbujajoča poročila o nezakonitih dejavnostih armenske vojske na zasedenih azerbajdžanskih ozemljih, kot so redni vojaški manevri, obnavljanje vojaške opreme in osebja ter krepitev obrambnih ešalonov; |
| --- | --- |

H.

ker obstajajo skrb vzbujajoča poročila o nezakonitih dejavnostih armenske vojske na zasedenih azerbajdžanskih ozemljih, kot so redni vojaški manevri, obnavljanje vojaške opreme in osebja ter krepitev obrambnih ešalonov;

| I. | ker bo pravilna izvedba prihodnjih parlamentarnih volitev, ki so predvidene za 6. maj 2012, v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi bistvena za razvoj odnosov med EU in Armenijo ter ker morajo biti volitve izvedene v skladu z novo volilno zakonodajo Armenije; |
| --- | --- |

I.

ker bo pravilna izvedba prihodnjih parlamentarnih volitev, ki so predvidene za 6. maj 2012, v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi bistvena za razvoj odnosov med EU in Armenijo ter ker morajo biti volitve izvedene v skladu z novo volilno zakonodajo Armenije;

| J. | ker pogajanja med EU in Armenijo o pridružitvenem sporazumu dobro napredujejo in so spodbuda za notranje reforme; |
| --- | --- |

J.

ker pogajanja med EU in Armenijo o pridružitvenem sporazumu dobro napredujejo in so spodbuda za notranje reforme;

| 1. | naslovi naslednja priporočila na Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje: treba je






  (a) | zagotoviti, da bo pridružitveni sporazum celovit in v prihodnost usmerjen okvir za prihodnji razvoj odnosov z Armenijo ter da bo spodbujal politično povezovanje in približevanje na gospodarskem in pravnem področju; |
| --- | --- | --- |

1.

naslovi naslednja priporočila na Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje: treba je

(a)

zagotoviti, da bo pridružitveni sporazum celovit in v prihodnost usmerjen okvir za prihodnji razvoj odnosov z Armenijo ter da bo spodbujal politično povezovanje in približevanje na gospodarskem in pravnem področju;

| (b) | zagotoviti, da bodo pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Armenijo ter EU in Azerbajdžanom – v skladu z zahtevami iz resolucije Parlamenta o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz z dne 20. maja 2010 in vsemi osnovnimi načeli skupine iz Minska organizacije OVSE, ki so zapisana v skupni izjavi iz Aquile z dne 10. julija 2009 – povezana s prepričljivo zavezanostjo k bistvenemu napredku v smeri rešitve spora v Gorskem Karabahu, ki bo vključeval na primer ukrepe za krepitev zaupanja, kot je splošna odprava vojaškega značaja, umik ostrostrelcev s frontne črte, umik armenskih čet z zasedenih ozemelj okoli Gorskega Karabaha in prehod teh ozemelj pod nadzor Azerbajdžana, ter mehanizem za aktivno preprečevanje incidentov, preiskave kršitev premirja na frontni črti, pravico vseh notranje razseljenih oseb in beguncev, da se vrnejo v svoje domače kraje in domove, ter zagotavljanje varnosti na mednarodni ravni, ki bi vključevalo resnično večnacionalno operacijo ohranjanja miru; tako bi ustvarili ustrezne dogovorjene pogoje, da bodo lahko ljudje v prihodnosti svobodno izrazili svojo voljo, ki bo pravno zavezujoča, glede končnega statusa Gorskega Karabaha; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da bodo pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Armenijo ter EU in Azerbajdžanom – v skladu z zahtevami iz resolucije Parlamenta o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz z dne 20. maja 2010 in vsemi osnovnimi načeli skupine iz Minska organizacije OVSE, ki so zapisana v skupni izjavi iz Aquile z dne 10. julija 2009 – povezana s prepričljivo zavezanostjo k bistvenemu napredku v smeri rešitve spora v Gorskem Karabahu, ki bo vključeval na primer ukrepe za krepitev zaupanja, kot je splošna odprava vojaškega značaja, umik ostrostrelcev s frontne črte, umik armenskih čet z zasedenih ozemelj okoli Gorskega Karabaha in prehod teh ozemelj pod nadzor Azerbajdžana, ter mehanizem za aktivno preprečevanje incidentov, preiskave kršitev premirja na frontni črti, pravico vseh notranje razseljenih oseb in beguncev, da se vrnejo v svoje domače kraje in domove, ter zagotavljanje varnosti na mednarodni ravni, ki bi vključevalo resnično večnacionalno operacijo ohranjanja miru; tako bi ustvarili ustrezne dogovorjene pogoje, da bodo lahko ljudje v prihodnosti svobodno izrazili svojo voljo, ki bo pravno zavezujoča, glede končnega statusa Gorskega Karabaha;

| (c) | poudariti, kako zelo pomembne so demokratične, pregledne, svobodne in poštene konkurenčne volitve, ki se izražajo ne le s pravilno izvedbo volitev maja 2012, na volilni dan, temveč tudi s pluralnostjo, svobodo političnega diskurza, svobodo govora in enakim dostopom vseh političnih sil do glavnih radijskih in televizijskih medijev ter s svobodo združevanja in gibanja med celotnim procesom pred volitvami in po njih; poudarja, da je treba zagotoviti ustrezne vire za delegacijo EU v Armeniji, da bo lahko EU bolj prispevala h kakovosti volitev; pohvaliti Armenijo za sprejetje nove volilne zakonodaje, ki je v skladu z mednarodnimi obveznostmi in priporočili; |
| --- | --- |

(c)

poudariti, kako zelo pomembne so demokratične, pregledne, svobodne in poštene konkurenčne volitve, ki se izražajo ne le s pravilno izvedbo volitev maja 2012, na volilni dan, temveč tudi s pluralnostjo, svobodo političnega diskurza, svobodo govora in enakim dostopom vseh političnih sil do glavnih radijskih in televizijskih medijev ter s svobodo združevanja in gibanja med celotnim procesom pred volitvami in po njih; poudarja, da je treba zagotoviti ustrezne vire za delegacijo EU v Armeniji, da bo lahko EU bolj prispevala h kakovosti volitev; pohvaliti Armenijo za sprejetje nove volilne zakonodaje, ki je v skladu z mednarodnimi obveznostmi in priporočili;

| (d) | poudariti, da je bistveno izpeljati pregledno, neodvisno in nepristransko preiskavo dogodkov s 1. marca 2008, vključno z neodvisno preiskavo posredovanja policije pri razganjanju demonstrantov; |
| --- | --- |

(d)

poudariti, da je bistveno izpeljati pregledno, neodvisno in nepristransko preiskavo dogodkov s 1. marca 2008, vključno z neodvisno preiskavo posredovanja policije pri razganjanju demonstrantov;

| (e) | priznati evropske težnje Armenije ter jih obravnavati kot dragocen vzvod in potrebno spodbudo za izvajanje reform in javno podporo tem reformam, katerih namen je okrepiti zavezanost Armenije skupnim vrednotam in načelom pravne države, spoštovanju človekovih pravic in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

(e)

priznati evropske težnje Armenije ter jih obravnavati kot dragocen vzvod in potrebno spodbudo za izvajanje reform in javno podporo tem reformam, katerih namen je okrepiti zavezanost Armenije skupnim vrednotam in načelom pravne države, spoštovanju človekovih pravic in dobrega upravljanja;

| (f) | vključiti v pridružitveni sporazum klavzule in merila uspešnosti v zvezi z varovanjem in spodbujanjem človekovih pravic, ki odražajo najvišje mednarodne in evropske standarde, pri čemer se je treba v največji možni meri opreti na okvire Sveta Evrope in OVSE ter na dialog med EU in Armenijo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

(f)

vključiti v pridružitveni sporazum klavzule in merila uspešnosti v zvezi z varovanjem in spodbujanjem človekovih pravic, ki odražajo najvišje mednarodne in evropske standarde, pri čemer se je treba v največji možni meri opreti na okvire Sveta Evrope in OVSE ter na dialog med EU in Armenijo o človekovih pravicah;

| (g) | v pridružitvenem sporazumu poudariti pomen zagotavljanja temeljnih svoboščin, vključno s svobodo zbiranja in združevanja, razvoja civilne družbe, pravne države, nadaljnjega boja proti korupciji, zagotavljanja tržne konkurenčnosti in neodvisnih medijev; |
| --- | --- |

(g)

v pridružitvenem sporazumu poudariti pomen zagotavljanja temeljnih svoboščin, vključno s svobodo zbiranja in združevanja, razvoja civilne družbe, pravne države, nadaljnjega boja proti korupciji, zagotavljanja tržne konkurenčnosti in neodvisnih medijev;

| (h) | pozvati azerbajdžanske oblasti, naj sprejmejo protidiskriminacijsko zakonodajo, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi spolne usmeritve in spolne identitete na vseh področjih; |
| --- | --- |

(h)

pozvati azerbajdžanske oblasti, naj sprejmejo protidiskriminacijsko zakonodajo, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi spolne usmeritve in spolne identitete na vseh področjih;

| (i) | spodbujati armenske oblasti, naj z novimi prizadevanji nadaljujejo zakonodajne reforme v državi; |
| --- | --- |

(i)

spodbujati armenske oblasti, naj z novimi prizadevanji nadaljujejo zakonodajne reforme v državi;

| (j) | spodbujati armenske oblasti, naj še naprej razvijajo urad varuha človekovih pravic, zlasti z zagotavljanjem dodatnih finančnih in človeških virov ter s podpiranjem novo ustanovljenih regionalnih uradov; zagotoviti, da bo podpora institucijam, kot je varuh človekovih pravic, sorazmerno uravnotežena s podporo organizacijam civilne družbe; |
| --- | --- |

(j)

spodbujati armenske oblasti, naj še naprej razvijajo urad varuha človekovih pravic, zlasti z zagotavljanjem dodatnih finančnih in človeških virov ter s podpiranjem novo ustanovljenih regionalnih uradov; zagotoviti, da bo podpora institucijam, kot je varuh človekovih pravic, sorazmerno uravnotežena s podporo organizacijam civilne družbe;

| (k) | zlasti poudariti pomen neodvisnosti sodstva, preglednih postopkov javnega naročanja in ločevanja politike od gospodarstva, nujnost odprave oligarhičnih struktur v gospodarstvu, pomen zanesljivih sodnih postopkov, v katerih je zagotovljeno pošteno sojenje in sodno varstvo za vse državljane, varnega okolja za raziskovalno novinarstvo, dostopa do informacij, neodvisnih in socialnih medijev ter preprečevanje vseh oblik mučenja in slabega ravnanja v centrih za pridržanje; spodbujati armensko vlado, naj naredi vse, da bo še naprej ravnala v skladu z najboljšo prakso in priporočili EU na teh področjih; |
| --- | --- |

(k)

zlasti poudariti pomen neodvisnosti sodstva, preglednih postopkov javnega naročanja in ločevanja politike od gospodarstva, nujnost odprave oligarhičnih struktur v gospodarstvu, pomen zanesljivih sodnih postopkov, v katerih je zagotovljeno pošteno sojenje in sodno varstvo za vse državljane, varnega okolja za raziskovalno novinarstvo, dostopa do informacij, neodvisnih in socialnih medijev ter preprečevanje vseh oblik mučenja in slabega ravnanja v centrih za pridržanje; spodbujati armensko vlado, naj naredi vse, da bo še naprej ravnala v skladu z najboljšo prakso in priporočili EU na teh področjih;

| (l) | poudariti pomen, ki ga Evropska unija pripisuje preprečevanju korupcije in boju proti korupciji v državah vzhodnega partnerstva, zlasti ob upoštevanju sklepov Sveta o sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev v okviru vzhodnega partnerstva, ki jih je Svet sprejel na 3135. zasedanju 13. in 14. decembra 2011; |
| --- | --- |

(l)

poudariti pomen, ki ga Evropska unija pripisuje preprečevanju korupcije in boju proti korupciji v državah vzhodnega partnerstva, zlasti ob upoštevanju sklepov Sveta o sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev v okviru vzhodnega partnerstva, ki jih je Svet sprejel na 3135. zasedanju 13. in 14. decembra 2011;

| (m) | poudariti povezavo med reformo organov kazenskega pregona v partnerskih državah in ukrepi za boj proti finančnemu kriminalu, korupciji, pranju denarja in financiranju terorizma; |
| --- | --- |

(m)

poudariti povezavo med reformo organov kazenskega pregona v partnerskih državah in ukrepi za boj proti finančnemu kriminalu, korupciji, pranju denarja in financiranju terorizma;

| (n) | poudariti nujnost boja proti nekaznovanju organov kazenskega pregona in policije, med drugim z zagotavljanjem celovitega preiskovanja mučenja in kršitev pravic ljudi med pridržanjem in v zaprtih ustanovah; |
| --- | --- |

(n)

poudariti nujnost boja proti nekaznovanju organov kazenskega pregona in policije, med drugim z zagotavljanjem celovitega preiskovanja mučenja in kršitev pravic ljudi med pridržanjem in v zaprtih ustanovah;

| (o) | zagotoviti redne in sistematične posvete z organizacijami civilne družbe in nevladnimi organizacijami v Armeniji v vseh fazah pogajanj o pridružitvenem sporazumu ter zagotoviti, da so njihova priporočila slišana in ustrezno upoštevana; |
| --- | --- |

(o)

zagotoviti redne in sistematične posvete z organizacijami civilne družbe in nevladnimi organizacijami v Armeniji v vseh fazah pogajanj o pridružitvenem sporazumu ter zagotoviti, da so njihova priporočila slišana in ustrezno upoštevana;

| (p) | zagotoviti, da bo pridružitveni sporazum skladen z načeli mednarodnega prava, zlasti z načeli ustanovne listine Združenih narodov, Helsinške sklepne listine in okvira OVSE, predvsem neuporaba oborožene sile, ozemeljska celovitost in pravica do samoodločbe; |
| --- | --- |

(p)

zagotoviti, da bo pridružitveni sporazum skladen z načeli mednarodnega prava, zlasti z načeli ustanovne listine Združenih narodov, Helsinške sklepne listine in okvira OVSE, predvsem neuporaba oborožene sile, ozemeljska celovitost in pravica do samoodločbe;

| (q) | opomniti vse strani, da je spor v Gorskem Karabahu mogoče rešiti le po mirni poti; poudariti, da vse grožnje z uporabo sile spodkopavajo skupna prizadevanja mednarodne skupnosti; |
| --- | --- |

(q)

opomniti vse strani, da je spor v Gorskem Karabahu mogoče rešiti le po mirni poti; poudariti, da vse grožnje z uporabo sile spodkopavajo skupna prizadevanja mednarodne skupnosti;

| (r) | pozvati Armenijo in Azerbajdžan, naj sprejmeta ukrepe za izgradnjo zaupanja vzdolž frontnih črt, vključno z umikom ostrostrelcev s črte stika (v skladu s priporočili OVSE), umikom in prenehanjem uporabe artilerije ter znatnim povečanjem števila opazovalcev OVSE, dokler ne bo v okviru izvajanja mirovnega sporazuma oblikovana večnacionalna misija za ohranjanje miru z mandatom Združenih narodov; pozvati Armenijo, naj preneha pošiljati redne vojaške nabornike služit v Gorski Karabah; |
| --- | --- |

(r)

pozvati Armenijo in Azerbajdžan, naj sprejmeta ukrepe za izgradnjo zaupanja vzdolž frontnih črt, vključno z umikom ostrostrelcev s črte stika (v skladu s priporočili OVSE), umikom in prenehanjem uporabe artilerije ter znatnim povečanjem števila opazovalcev OVSE, dokler ne bo v okviru izvajanja mirovnega sporazuma oblikovana večnacionalna misija za ohranjanje miru z mandatom Združenih narodov; pozvati Armenijo, naj preneha pošiljati redne vojaške nabornike služit v Gorski Karabah;

| (s) | okrepiti zmogljivost Evropske unije za reševanje sporov in posredovanje, med drugim z okrepljenim podpiranjem prizadevanj skupine iz Minska, z aktivnejšo in močnejšo vlogo pri podpori izvajanja ukrepov za izgradnjo zaupanja in krepitvi zaupanja med sprtimi stranmi, vključno s spodbujanjem intenzivnejšega pogajalskega procesa in s projekti, ki jih financira EU, namenjenih za izboljšanje javne naklonjenosti medsebojnim koncesijam in mirnemu reševanju sporov, ter s podpiranjem humanitarnih programov na območjih, ki so jih prizadeli konflikti, zlasti dejavnosti za odstranitev pehotnih min; |
| --- | --- |

(s)

okrepiti zmogljivost Evropske unije za reševanje sporov in posredovanje, med drugim z okrepljenim podpiranjem prizadevanj skupine iz Minska, z aktivnejšo in močnejšo vlogo pri podpori izvajanja ukrepov za izgradnjo zaupanja in krepitvi zaupanja med sprtimi stranmi, vključno s spodbujanjem intenzivnejšega pogajalskega procesa in s projekti, ki jih financira EU, namenjenih za izboljšanje javne naklonjenosti medsebojnim koncesijam in mirnemu reševanju sporov, ter s podpiranjem humanitarnih programov na območjih, ki so jih prizadeli konflikti, zlasti dejavnosti za odstranitev pehotnih min;

| (t) | igrati večjo vlogo pri reševanju spora v Gorskem Karabahu s podpiranjem izvajanja ukrepov za izgradnjo zaupanja, ki bodo povezali armensko in azerbajdžansko skupnost ter prispevali k širjenju zamisli o miru, spravi in zaupanju med vsemi stranmi; poudariti, da bi morala Armenija in Azerbajdžan z ustreznimi ukrepi zagotoviti, da se vse odločitve, sprejete v okviru skupine iz Minska za uveljavitev mirne rešitve spora v Gorskem Karabahu, izvajajo v celoti in pravočasno; opozoriti na nujnost brezpogojnega dostopa predstavnikov EU do Gorskega Karabaha in okoliških zasedenih regij; |
| --- | --- |

(t)

igrati večjo vlogo pri reševanju spora v Gorskem Karabahu s podpiranjem izvajanja ukrepov za izgradnjo zaupanja, ki bodo povezali armensko in azerbajdžansko skupnost ter prispevali k širjenju zamisli o miru, spravi in zaupanju med vsemi stranmi; poudariti, da bi morala Armenija in Azerbajdžan z ustreznimi ukrepi zagotoviti, da se vse odločitve, sprejete v okviru skupine iz Minska za uveljavitev mirne rešitve spora v Gorskem Karabahu, izvajajo v celoti in pravočasno; opozoriti na nujnost brezpogojnega dostopa predstavnikov EU do Gorskega Karabaha in okoliških zasedenih regij;

| (u) | razmisliti o prisotnosti EU v skupini iz Minska, ki deluje pod okriljem OVSE, da bi bila EU bolj vključena v reševanje spora med Armenijo in Azerbajdžanom; |
| --- | --- |

(u)

razmisliti o prisotnosti EU v skupini iz Minska, ki deluje pod okriljem OVSE, da bi bila EU bolj vključena v reševanje spora med Armenijo in Azerbajdžanom;

| (v) | okrepiti zmogljivost Evropske unije za reševanje sporov na južnem Kavkazu, med drugim s podpiranjem prizadevanj skupine iz Minska in omogočanjem izvajanja ukrepov za izgradnjo zaupanja, o čemer sta se strinjala predsednika Azerbajdžana in Armenije; poudariti, da je treba čim prej mirno rešiti spor med Armenijo in Azerbajdžanom na podlagi načel mednarodnega prava ter sklepov in dokumentov, ki so bili sprejeti v tem okviru; |
| --- | --- |

(v)

okrepiti zmogljivost Evropske unije za reševanje sporov na južnem Kavkazu, med drugim s podpiranjem prizadevanj skupine iz Minska in omogočanjem izvajanja ukrepov za izgradnjo zaupanja, o čemer sta se strinjala predsednika Azerbajdžana in Armenije; poudariti, da je treba čim prej mirno rešiti spor med Armenijo in Azerbajdžanom na podlagi načel mednarodnega prava ter sklepov in dokumentov, ki so bili sprejeti v tem okviru;

| (w) | pozvati vse zunanje akterje v sporu, naj pokažejo dobro voljo in pozitivno prispevajo k čimprejšnji in mirni rešitvi spora; |
| --- | --- |

(w)

pozvati vse zunanje akterje v sporu, naj pokažejo dobro voljo in pozitivno prispevajo k čimprejšnji in mirni rešitvi spora;

| (x) | pozvati voditelje Armenije in Azerbajdžana k odgovornemu ravnanju, bolj zmerni retoriki in izogibanju podžigajočim izjavam, da bi omogočili dejanski dialog na vseh ravneh družbe in vzpostavili temelje za učinkovite ukrepe za izgradnjo zaupanja; |
| --- | --- |

(x)

pozvati voditelje Armenije in Azerbajdžana k odgovornemu ravnanju, bolj zmerni retoriki in izogibanju podžigajočim izjavam, da bi omogočili dejanski dialog na vseh ravneh družbe in vzpostavili temelje za učinkovite ukrepe za izgradnjo zaupanja;

| (y) | izraziti zaskrbljenost nad vse večjo vojaško navzočnostjo v regiji, zlasti nad visokimi izdatki Armenije za vojsko, namesto da bi ta sredstva namenila za nujnejše zadeve, kot so zmanjševanje revščine, socialna varnost in gospodarski razvoj, ter v zvezi s tem pozvati države članice, naj prenehajo dobavljati orožje in strelivo Azerbajdžanu in Armeniji v skladu z zahtevo OVSE iz februarja 1992, dokler ne bosta obe strani sprejeli in podpisali celovitega dogovora o rešitvi spora; |
| --- | --- |

(y)

izraziti zaskrbljenost nad vse večjo vojaško navzočnostjo v regiji, zlasti nad visokimi izdatki Armenije za vojsko, namesto da bi ta sredstva namenila za nujnejše zadeve, kot so zmanjševanje revščine, socialna varnost in gospodarski razvoj, ter v zvezi s tem pozvati države članice, naj prenehajo dobavljati orožje in strelivo Azerbajdžanu in Armeniji v skladu z zahtevo OVSE iz februarja 1992, dokler ne bosta obe strani sprejeli in podpisali celovitega dogovora o rešitvi spora;

| (z) | v zvezi s tem opozoriti, da je treba preiskati skrb vzbujajoče navedbe o politiki gradnje naselij, ki jo izvajajo armenske oblasti, da bi povečale število armenskega prebivalstva na zasedenih ozemljih v Gorskem Karabahu; |
| --- | --- |

(z)

v zvezi s tem opozoriti, da je treba preiskati skrb vzbujajoče navedbe o politiki gradnje naselij, ki jo izvajajo armenske oblasti, da bi povečale število armenskega prebivalstva na zasedenih ozemljih v Gorskem Karabahu;

| (aa) | izpostaviti pomen ratifikacije protokolov, ki sta jih Armenija in Turčija podpisali leta 2009 v Zürichu, in okrepiti prizadevanja, da bi omogočili ureditev odnosov s kasnejšim odprtjem meje med državama brez pogojevanja; pozdraviti odločitev o začetku pogajanj o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine; v zvezi s tem poudariti, da je nesprejemljivo ohranjati zaprte meje med državami, ki si prizadevajo za članstvo v EU ali pridružitev le-tej, ter pozvati k odpravi teh razmer; |
| --- | --- |

(aa)

izpostaviti pomen ratifikacije protokolov, ki sta jih Armenija in Turčija podpisali leta 2009 v Zürichu, in okrepiti prizadevanja, da bi omogočili ureditev odnosov s kasnejšim odprtjem meje med državama brez pogojevanja; pozdraviti odločitev o začetku pogajanj o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine; v zvezi s tem poudariti, da je nesprejemljivo ohranjati zaprte meje med državami, ki si prizadevajo za članstvo v EU ali pridružitev le-tej, ter pozvati k odpravi teh razmer;

| (ab) | pozvati Armenijo, naj si prizadeva, da bi svojo politiko do Irana uskladila s pristopom EU do te države; |
| --- | --- |

(ab)

pozvati Armenijo, naj si prizadeva, da bi svojo politiko do Irana uskladila s pristopom EU do te države;

| (ac) | poudariti, da je treba pridružitveni sporazum uporabiti kot platformo za spodbujanje regionalnih sinergij in sodelovanja; poudariti, da se pluralistični demokratični razvoj in prizadevanja za reševanje sporov medsebojno dopolnjujejo in krepijo; zlasti poudariti pomen ustvarjanja sinergij na področju prometa in energije; pozvati vse strani, naj se polno vključijo v večstransko sodelovanje v okviru vzhodnega partnerstva, ne da bi ga povezovali s spori; |
| --- | --- |

(ac)

poudariti, da je treba pridružitveni sporazum uporabiti kot platformo za spodbujanje regionalnih sinergij in sodelovanja; poudariti, da se pluralistični demokratični razvoj in prizadevanja za reševanje sporov medsebojno dopolnjujejo in krepijo; zlasti poudariti pomen ustvarjanja sinergij na področju prometa in energije; pozvati vse strani, naj se polno vključijo v večstransko sodelovanje v okviru vzhodnega partnerstva, ne da bi ga povezovali s spori;

| (ad) | najti načine, da bi spodbudili dialog in regionalno sodelovanje s podpiranjem organizacij, kot je regionalni okoljski center, prek skupnih čezmejnih projektov, ki vključujejo nevladne organizacije, lokalne skupnosti in zainteresirane strani iz Armenije, Azerbajdžana in Gruzije; |
| --- | --- |

(ad)

najti načine, da bi spodbudili dialog in regionalno sodelovanje s podpiranjem organizacij, kot je regionalni okoljski center, prek skupnih čezmejnih projektov, ki vključujejo nevladne organizacije, lokalne skupnosti in zainteresirane strani iz Armenije, Azerbajdžana in Gruzije;

| (ae) | pozvati Armenijo, naj brez nadaljnjega odlašanja ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča, saj je to bistven korak k usklajevanju nacionalne zakonodaje z mednarodnimi sporazumi na področju pravosodja, ki so jih sprejele države Evropske unije; |
| --- | --- |

(ae)

pozvati Armenijo, naj brez nadaljnjega odlašanja ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča, saj je to bistven korak k usklajevanju nacionalne zakonodaje z mednarodnimi sporazumi na področju pravosodja, ki so jih sprejele države Evropske unije;

| (af) | pozvati armenske oblasti, naj podpišejo in ratificirajo Konvencijo o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju ter Konvencijo o kasetnem strelivu; |
| --- | --- |

(af)

pozvati armenske oblasti, naj podpišejo in ratificirajo Konvencijo o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju ter Konvencijo o kasetnem strelivu;

| (ag) | poudariti pomen mobilnosti za spodbujanje evropskega povezovanja; med pogajanji o sporazumih za poenostavitev vizumskih postopkov in sporazumih o ponovnem sprejemu obravnavati mobilnost mladih in akademikov kot prednostno nalogo; pozvati Armenijo, naj izboljša zakone, ki urejajo višje in visokošolsko izobraževanje, zlasti postopke usklajevanja znanstvenih diplom in pravno ureditev študentskih pripravništev ob upoštevanju bolonjskega procesa; zagotoviti, da bodo določbe o azilu v celoti v skladu z mednarodnimi obveznostmi in zavezami ter standardi EU; |
| --- | --- |

(ag)

poudariti pomen mobilnosti za spodbujanje evropskega povezovanja; med pogajanji o sporazumih za poenostavitev vizumskih postopkov in sporazumih o ponovnem sprejemu obravnavati mobilnost mladih in akademikov kot prednostno nalogo; pozvati Armenijo, naj izboljša zakone, ki urejajo višje in visokošolsko izobraževanje, zlasti postopke usklajevanja znanstvenih diplom in pravno ureditev študentskih pripravništev ob upoštevanju bolonjskega procesa; zagotoviti, da bodo določbe o azilu v celoti v skladu z mednarodnimi obveznostmi in zavezami ter standardi EU;

| (ah) | zagotoviti pregledno upravljanje javnih financ in boljšo zakonodajo na področju javnega naročanja, da bi zagotovili dobro vladanje in pregleden proces odločanja; |
| --- | --- |

(ah)

zagotoviti pregledno upravljanje javnih financ in boljšo zakonodajo na področju javnega naročanja, da bi zagotovili dobro vladanje in pregleden proces odločanja;

| (ai) | spodbujati obsežno sodelovanje med EU in Armenijo v različnih sektorjih; posebej je treba pojasniti prednosti in spodbujati zbliževanje predpisov na tem področju ter v ta namen priskrbeti potrebno finančno in tehnično pomoč; |
| --- | --- |

(ai)

spodbujati obsežno sodelovanje med EU in Armenijo v različnih sektorjih; posebej je treba pojasniti prednosti in spodbujati zbliževanje predpisov na tem področju ter v ta namen priskrbeti potrebno finančno in tehnično pomoč;

| (aj) | pozdraviti vključevanje najboljših praks in priporočil EU v proces priprave nacionalnih načrtov dela na področju pravosodja, svobode in varnosti v Armeniji ter zlasti opozoriti na oprijemljive rezultate na področju migracij, ki so bili doseženi s podpisom skupne izjave o partnerstvu za mobilnost; |
| --- | --- |

(aj)

pozdraviti vključevanje najboljših praks in priporočil EU v proces priprave nacionalnih načrtov dela na področju pravosodja, svobode in varnosti v Armeniji ter zlasti opozoriti na oprijemljive rezultate na področju migracij, ki so bili doseženi s podpisom skupne izjave o partnerstvu za mobilnost;

| (ak) | ustrezno ukrepati, da se v pridružitveni sporazum vključijo določbe o možnosti Armenije, da sodeluje v programih in agencijah Unije, kar je bistveno orodje za spodbujanje evropskega povezovanja na vseh ravneh; |
| --- | --- |

(ak)

ustrezno ukrepati, da se v pridružitveni sporazum vključijo določbe o možnosti Armenije, da sodeluje v programih in agencijah Unije, kar je bistveno orodje za spodbujanje evropskega povezovanja na vseh ravneh;

| (al) | poudariti potrebo po trajnostnem gospodarstvu, tudi s spodbujanjem obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti v skladu s cilji EU glede podnebnih sprememb; zagotoviti, da bo razvoj energetskega sektorja v skladu z okoljskimi standardi EU in konvencijo ZN o presoji čezmejnih vplivov na okolje (konvencija iz Espooja); |
| --- | --- |

(al)

poudariti potrebo po trajnostnem gospodarstvu, tudi s spodbujanjem obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti v skladu s cilji EU glede podnebnih sprememb; zagotoviti, da bo razvoj energetskega sektorja v skladu z okoljskimi standardi EU in konvencijo ZN o presoji čezmejnih vplivov na okolje (konvencija iz Espooja);

| (am) | znova pozvati k zaprtju jedrske elektrarne Medzamor pred letom 2016, ker je ni mogoče nadgraditi, tako da bi ustrezala obstoječim mednarodno sprejetim standardom; |
| --- | --- |

(am)

znova pozvati k zaprtju jedrske elektrarne Medzamor pred letom 2016, ker je ni mogoče nadgraditi, tako da bi ustrezala obstoječim mednarodno sprejetim standardom;

| (an) | še naprej nuditi nujno tehnično podporo za čimprejšnji začetek pogajanj o vseh vidikih pridružitvenega sporazuma, in zagotoviti, da se bodo nedavno začeta pogajanja o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine nadaljevala z nespremenjeno hitrostjo; |
| --- | --- |

(an)

še naprej nuditi nujno tehnično podporo za čimprejšnji začetek pogajanj o vseh vidikih pridružitvenega sporazuma, in zagotoviti, da se bodo nedavno začeta pogajanja o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine nadaljevala z nespremenjeno hitrostjo;

| (ao) | v pridružitveni sporazum vključiti močno parlamentarno razsežnost, da se omogoči popolna vključitev nacionalne skupščine Armenije in Evropskega parlamenta v proces izvajanja in spremljanja pridružitvenega sporazuma; tehnično in finančno pomagati parlamentu Armenije, da v celoti razvije svoje ustavne funkcije, organe in službe, vključno z ustanovitvijo stalnih odborov s polnimi pooblastili in s poglobljenimi stiki s civilno družbo; Evropskemu parlamentu zagotoviti redne informacije o stanju pogajalskega procesa; |
| --- | --- |

(ao)

v pridružitveni sporazum vključiti močno parlamentarno razsežnost, da se omogoči popolna vključitev nacionalne skupščine Armenije in Evropskega parlamenta v proces izvajanja in spremljanja pridružitvenega sporazuma; tehnično in finančno pomagati parlamentu Armenije, da v celoti razvije svoje ustavne funkcije, organe in službe, vključno z ustanovitvijo stalnih odborov s polnimi pooblastili in s poglobljenimi stiki s civilno družbo; Evropskemu parlamentu zagotoviti redne informacije o stanju pogajalskega procesa;

| (ap) | vključiti jasna merila uspešnosti za izvajanje pridružitvenega sporazuma in priskrbeti mehanizme za spremljanje, tudi s predložitvijo rednih poročil Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

(ap)

vključiti jasna merila uspešnosti za izvajanje pridružitvenega sporazuma in priskrbeti mehanizme za spremljanje, tudi s predložitvijo rednih poročil Evropskemu parlamentu;

| (aq) | zagotoviti usmerjeno finančno in tehnično pomoč Armeniji, da bo lahko izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz pogajanj o pridružitvenem sporazumu in njegovega izvajanja v celoti, in sicer z nadaljnjim nudenjem celovitih programov za vzpostavljanje institucij, tudi na področjih, kot sta javna uprava in reforma pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

(aq)

zagotoviti usmerjeno finančno in tehnično pomoč Armeniji, da bo lahko izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz pogajanj o pridružitvenem sporazumu in njegovega izvajanja v celoti, in sicer z nadaljnjim nudenjem celovitih programov za vzpostavljanje institucij, tudi na področjih, kot sta javna uprava in reforma pravosodnega sistema;

| (ar) | spodbujati armenske oblasti, naj v celoti izkoristijo strokovno znanje svetovalne skupine EU na visoki ravni v procesu pogajanj in izvajanja ter svetovalce EU v celoti obveščajo tudi o dejavnostih skupine za vodilno pobudo o celostnem upravljanju meja (IBM) v okviru vzhodnega partnerstva; razmisliti o zagotavljanju take pomoči vsem vzhodnim partnerskim državam; |
| --- | --- |

(ar)

spodbujati armenske oblasti, naj v celoti izkoristijo strokovno znanje svetovalne skupine EU na visoki ravni v procesu pogajanj in izvajanja ter svetovalce EU v celoti obveščajo tudi o dejavnostih skupine za vodilno pobudo o celostnem upravljanju meja (IBM) v okviru vzhodnega partnerstva; razmisliti o zagotavljanju take pomoči vsem vzhodnim partnerskim državam;

| (as) | priznati ambiciozni program reform Armenije v okviru vzhodnega partnerstva in zagotoviti ustrezno podporo v skladu z načelom "več za več" glede na hitrost izvajanja reform ter kazalnike demokracije in človekovih pravic; |
| --- | --- |

(as)

priznati ambiciozni program reform Armenije v okviru vzhodnega partnerstva in zagotoviti ustrezno podporo v skladu z načelom "več za več" glede na hitrost izvajanja reform ter kazalnike demokracije in človekovih pravic;

| (at) | v skladu s skupnim sporočilom o novem odzivu na spremembe v sosedstvu povečati pomoč EU organizacijam civilne družbe v Armeniji, da bodo lahko zagotavljale notranji nadzor in večjo odgovornost vlade za reforme in zaveze, ki jih je sprejela; |
| --- | --- |

(at)

v skladu s skupnim sporočilom o novem odzivu na spremembe v sosedstvu povečati pomoč EU organizacijam civilne družbe v Armeniji, da bodo lahko zagotavljale notranji nadzor in večjo odgovornost vlade za reforme in zaveze, ki jih je sprejela;

| (au) | spodbuditi pogajalsko skupino EU, naj še naprej dobro sodeluje z Evropskim parlamentom in zagotavlja stalne, z dokumentacijo podprte informacije o doseženem napredku v skladu s členom 218(10) Pogodbe o delovanju EU, ki določa, da je treba v vseh fazah postopka redno in v celoti obveščati Evropski parlament; |
| --- | --- |

(au)

spodbuditi pogajalsko skupino EU, naj še naprej dobro sodeluje z Evropskim parlamentom in zagotavlja stalne, z dokumentacijo podprte informacije o doseženem napredku v skladu s členom 218(10) Pogodbe o delovanju EU, ki določa, da je treba v vseh fazah postopka redno in v celoti obveščati Evropski parlament;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo s priporočili Evropskega parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje in Armeniji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo s priporočili Evropskega parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje in Armeniji.

---

(1)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 67.

(2)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 136

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0025.

(4)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 64.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0153.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0576.

(7)  UL L 221, 27.8.2011, str. 5.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/51

---

Sreda, 18. april 2012Robe kot skupna dobrina

P7_TA(2012)0129

Izjava Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o ribah kot skupni dobrini

2013/C 258 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 117 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 (UNCLOS), ki določa, da mora "vsaka država /.../ sprejeti take ukrepe ali sodelovati z drugimi državami pri sprejemanju takih ukrepov, /.../ ki so potrebni za ohranjanje živih bogastev odprtega morja", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 117 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 (UNCLOS), ki določa, da mora "vsaka država /.../ sprejeti take ukrepe ali sodelovati z drugimi državami pri sprejemanju takih ukrepov, /.../ ki so potrebni za ohranjanje živih bogastev odprtega morja",

| — | ob upoštevanju Sporazuma o spodbujanju upoštevanja mednarodnih ohranjevalnih in upravljavskih ukrepov s strani ribiških plovil na odprtem morju iz leta 1993 ter kodeksa odgovornega ribištva, ki ga je FAO sprejela leta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o spodbujanju upoštevanja mednarodnih ohranjevalnih in upravljavskih ukrepov s strani ribiških plovil na odprtem morju iz leta 1993 ter kodeksa odgovornega ribištva, ki ga je FAO sprejela leta 1995,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker je povprečna svetovna poraba rib dosegla rekordnih 17 kg na osebo letno in ker za več kot 3 milijarde ljudi ribe predstavljajo prek 15 % vnosa beljakovin; |
| --- | --- |

A.

ker je povprečna svetovna poraba rib dosegla rekordnih 17 kg na osebo letno in ker za več kot 3 milijarde ljudi ribe predstavljajo prek 15 % vnosa beljakovin;

| B. | ker je vzdržnost ribištev na svetovni ravni nujni pogoj za ohranjanje ribjih staležev ter za to, da bi tudi prihodnje generacije imele dostop do tega neprecenljivega morskega vira, ter ker koncentracija lastništva ribištev v rokah zasebnikov prinaša resne negativne posledice; |
| --- | --- |

B.

ker je vzdržnost ribištev na svetovni ravni nujni pogoj za ohranjanje ribjih staležev ter za to, da bi tudi prihodnje generacije imele dostop do tega neprecenljivega morskega vira, ter ker koncentracija lastništva ribištev v rokah zasebnikov prinaša resne negativne posledice;

| C. | ker je treba za zaščito tega vira ukrepati na svetovni ravni in zagotoviti, da velja za skupno dobrino, hkrati pa je treba zagotoviti tudi pravično razporeditev z njim povezanih skupnih koristi; |
| --- | --- |

C.

ker je treba za zaščito tega vira ukrepati na svetovni ravni in zagotoviti, da velja za skupno dobrino, hkrati pa je treba zagotoviti tudi pravično razporeditev z njim povezanih skupnih koristi;

| 1. | poziva Komisijo, naj podpira zakonodajni ukrep na ravni Evropske unije in držav članic o pomenu rib kot skupne svetovne dobrine, naj izvaja potrebne ukrepe za zaščito morskih virov, naj s pomočjo mednarodnega usklajevanja zagotavlja dostop do teh virov in njihovo trajnostno izkoriščanje ter pripravi kampanjo obveščanja za državljane EU; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj podpira zakonodajni ukrep na ravni Evropske unije in držav članic o pomenu rib kot skupne svetovne dobrine, naj izvaja potrebne ukrepe za zaščito morskih virov, naj s pomočjo mednarodnega usklajevanja zagotavlja dostop do teh virov in njihovo trajnostno izkoriščanje ter pripravi kampanjo obveščanja za državljane EU;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 18. aprila 2012 (P7_PV(2012)04-18(ANN1)).

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/51

---

Sreda, 18. april 2012Otroci z Downovim sindromom

P7_TA(2012)0130

Izjava Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o otrocih z Downovim sindromom

2013/C 258 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker se ocenjuje, da so možnosti, da se otrok rodi z Downovim sindromom, med 600 in 1 000 proti 1; |
| --- | --- |

A.

ker se ocenjuje, da so možnosti, da se otrok rodi z Downovim sindromom, med 600 in 1 000 proti 1;

| B. | ker je Downov sindrom eden najpogostejših genetskih vzrokov za težave pri učenju; |
| --- | --- |

B.

ker je Downov sindrom eden najpogostejših genetskih vzrokov za težave pri učenju;

| C. | ker so prirojene anomalije eden glavnih vzrokov umrljivosti in dolgoročne invalidnosti dojenčkov, otroci z Downovim sindromom pa lahko trpijo zaradi številnih prirojenih motenj, najpogosteje srčnih bolezni; |
| --- | --- |

C.

ker so prirojene anomalije eden glavnih vzrokov umrljivosti in dolgoročne invalidnosti dojenčkov, otroci z Downovim sindromom pa lahko trpijo zaradi številnih prirojenih motenj, najpogosteje srčnih bolezni;

| D. | ker člen 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah navaja, da „Unija priznava in spoštuje pravico invalidov do ukrepov za zagotavljanje njihove samostojnosti, socialne in poklicne vključenosti ter sodelovanja v življenju skupnosti“; |
| --- | --- |

D.

ker člen 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah navaja, da „Unija priznava in spoštuje pravico invalidov do ukrepov za zagotavljanje njihove samostojnosti, socialne in poklicne vključenosti ter sodelovanja v življenju skupnosti“;

| E. | ker je EU že ratificirala Konvencijo o pravicah invalidov, ki določa splošne minimalne standarde za zaščito in zagotavljanje cele vrste civilnih, političnih, socialnih in ekonomskih pravic; |
| --- | --- |

E.

ker je EU že ratificirala Konvencijo o pravicah invalidov, ki določa splošne minimalne standarde za zaščito in zagotavljanje cele vrste civilnih, političnih, socialnih in ekonomskih pravic;

| 1. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj:






  — | s pomočjo kampanj za ozaveščanje na nacionalni in evropski ravni prispevajo k socialni vključenosti otrok z Downovim sindromom; |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj:

—

s pomočjo kampanj za ozaveščanje na nacionalni in evropski ravni prispevajo k socialni vključenosti otrok z Downovim sindromom;

| — | spodbujajo vseevropske raziskave o zdravljenju te bolezni; |
| --- | --- |

—

spodbujajo vseevropske raziskave o zdravljenju te bolezni;

| — | oblikujejo vseevropsko strategijo za varstvo pravic otrok z Downovim sindromom v EU; |
| --- | --- |

—

oblikujejo vseevropsko strategijo za varstvo pravic otrok z Downovim sindromom v EU;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu in zadevnim nacionalnim organom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu in zadevnim nacionalnim organom.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 2 k zapisniku z dne 18. aprila 2012 (P7_PV(2012)04-18(ANN2)).

---

Četrtek, 19. april 2012

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/53

---

Četrtek, 19. april 2012Poziv h konkretnim ukrepom za boj proti davčnim goljufijam in utajam

P7_TA(2012)0137

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o pozivu h konkretnim ukrepom za boj proti davčnim goljufijam in utajam (2012/2599(RSP))

2013/C 258 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. in 2. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. in 2. marca 2012,

| — | ob upoštevanja vprašanja Komisiji za ustni odgovor (B7-0635/2011) z dne 4. oktobra 2011 o združljivosti davčnega sporazuma med Nemčijo in Švico ter davčnega sporazuma med Združenim kraljestvom in Švico z direktivo EU o obdavčitvi dohodka od prihrankov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanja vprašanja Komisiji za ustni odgovor (B7-0635/2011) z dne 4. oktobra 2011 o združljivosti davčnega sporazuma med Nemčijo in Švico ter davčnega sporazuma med Združenim kraljestvom in Švico z direktivo EU o obdavčitvi dohodka od prihrankov,

| — | ob upoštevanju študije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, objavljene marca 2012, o hibridnih neizenačenih sporazumih ter davčni politiki in vprašanjih spoštovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, objavljene marca 2012, o hibridnih neizenačenih sporazumih ter davčni politiki in vprašanjih spoštovanja,

| — | ob upoštevanju poročila o predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, ki ga je 21. marca 2012 sprejel Odbor za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0080/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, ki ga je 21. marca 2012 sprejel Odbor za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0080/2012),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o letnem davčnem poročilu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o letnem davčnem poročilu (1),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker po ocenah vlade držav članic EU zaradi davčne utaje in izogibanja davkom izgubijo precejšen znesek nepobranih prihodkov; |
| --- | --- |

A.

ker po ocenah vlade držav članic EU zaradi davčne utaje in izogibanja davkom izgubijo precejšen znesek nepobranih prihodkov;

| B. | ker se zaradi izgube prihodkov povečuje primanjkljaj in raven zadolženosti v državah članicah ter se zmanjšujejo sredstva za spodbujanje javnih naložb, rasti in zaposlenosti; |
| --- | --- |

B.

ker se zaradi izgube prihodkov povečuje primanjkljaj in raven zadolženosti v državah članicah ter se zmanjšujejo sredstva za spodbujanje javnih naložb, rasti in zaposlenosti;

| C. | ker obseg davčne utaje in izogibanja davkom zmanjšuje zaupanje državljanov ter njihovo prepričanje v poštenost in legitimnost pobiranja davkov; |
| --- | --- |

C.

ker obseg davčne utaje in izogibanja davkom zmanjšuje zaupanje državljanov ter njihovo prepričanje v poštenost in legitimnost pobiranja davkov;

| D. | ker je treba močno izboljšati javno dostopne informacije o izogibanju davkom in davčnih utajah v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

D.

ker je treba močno izboljšati javno dostopne informacije o izogibanju davkom in davčnih utajah v vsaki državi članici;

| E. | ker bi se morale države članice načeloma izogibati dvostranskim pogajanjem z državami nečlanicami EU, če pa je po njihovem mnenju tovrstne dvostranske sporazume treba skleniti, bi morale o tem nemudoma obvestiti Komisijo, da ne bi prišlo do kršitve zakonodaje EU; |
| --- | --- |

E.

ker bi se morale države članice načeloma izogibati dvostranskim pogajanjem z državami nečlanicami EU, če pa je po njihovem mnenju tovrstne dvostranske sporazume treba skleniti, bi morale o tem nemudoma obvestiti Komisijo, da ne bi prišlo do kršitve zakonodaje EU;

| F. | ker so države v programu pomoči, ki so okrepile pobiranje davkov in odpravile privilegije po predlogih trojke, zapustila številna velika podjetja, da bi izkoristila davčne privilegije, ki jih ponujajo druge države; |
| --- | --- |

F.

ker so države v programu pomoči, ki so okrepile pobiranje davkov in odpravile privilegije po predlogih trojke, zapustila številna velika podjetja, da bi izkoristila davčne privilegije, ki jih ponujajo druge države;

| G. | ker so potrebni jasni predpisi EU, s katerimi bi preprečili tovrstne oblike davčne konkurence, ki ogrožajo strategije okrevanja v posameznih državah; |
| --- | --- |

G.

ker so potrebni jasni predpisi EU, s katerimi bi preprečili tovrstne oblike davčne konkurence, ki ogrožajo strategije okrevanja v posameznih državah;

| 1. | pozdravlja sklepe, ki jih je na srečanju 1. in 2. marca 2012 sprejel Evropski svet, v katerih poziva države članice, naj po potrebi pregledajo svoje davčne sisteme, da bi bili učinkovitejši in uspešnejši, odpravijo neutemeljene oprostitve, razširijo davčno osnovo, davčno razbremenijo delo, izboljšajo učinkovitost pobiranja davkov in preganjanja davčnih utaj, hitro okrepijo boj proti davčnim goljufijam in utajam, tudi v odnosih z državami nečlanicami, ter o tem poročajo do junija 2012; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sklepe, ki jih je na srečanju 1. in 2. marca 2012 sprejel Evropski svet, v katerih poziva države članice, naj po potrebi pregledajo svoje davčne sisteme, da bi bili učinkovitejši in uspešnejši, odpravijo neutemeljene oprostitve, razširijo davčno osnovo, davčno razbremenijo delo, izboljšajo učinkovitost pobiranja davkov in preganjanja davčnih utaj, hitro okrepijo boj proti davčnim goljufijam in utajam, tudi v odnosih z državami nečlanicami, ter o tem poročajo do junija 2012;

| 2. | poziva Komisijo, naj nemudoma obravnava vprašanja, ki so se pojavila pri pregledu direktive EU o obdavčevanju dohodka od prihrankov, ter naj hitro sklene dogovor s Švico in ustreznimi državami članicami; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj nemudoma obravnava vprašanja, ki so se pojavila pri pregledu direktive EU o obdavčevanju dohodka od prihrankov, ter naj hitro sklene dogovor s Švico in ustreznimi državami članicami;

| 3. | poudarja, da je treba razširiti avtomatsko izmenjavo informacij ter področje uporabe direktive o obdavčevanju dohodka od prihrankov, da bi učinkovito odpravili bančno skrivnost; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba razširiti avtomatsko izmenjavo informacij ter področje uporabe direktive o obdavčevanju dohodka od prihrankov, da bi učinkovito odpravili bančno skrivnost;

| 4. | ponavlja, da se je treba še naprej osredotočati na osrednjo vlogo, ki jo lahko ima skupna konsolidirana osnova za davek od dobička pravnih oseb pri preprečevanju davčnih utaj; |
| --- | --- |

4.

ponavlja, da se je treba še naprej osredotočati na osrednjo vlogo, ki jo lahko ima skupna konsolidirana osnova za davek od dobička pravnih oseb pri preprečevanju davčnih utaj;

| 5. | meni, da sta krepitev predpisov o registrih podjetij in registraciji skladov ter preglednost na tem področju nujna pogoja za odpravljanje izogibanja davkom; |
| --- | --- |

5.

meni, da sta krepitev predpisov o registrih podjetij in registraciji skladov ter preglednost na tem področju nujna pogoja za odpravljanje izogibanja davkom;

| 6. | pozdravlja predloge Komisije v direktivah o računovodstvu in preglednosti za poročanje po državah; opozarja, da so zahteve za poročanje po državah za čezmejna podjetja bistvene za odkrivanje izogibanja davkom na dohodek pravnih oseb; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja predloge Komisije v direktivah o računovodstvu in preglednosti za poročanje po državah; opozarja, da so zahteve za poročanje po državah za čezmejna podjetja bistvene za odkrivanje izogibanja davkom na dohodek pravnih oseb;

| 7. | poziva k pregledu direktive o matičnih in odvisnih družbah ter direktive o obdavčevanju plačil obresti ter licenčnin, da bi odpravili izogibanje davkom prek hibridnih finančnih instrumentov v EU; |
| --- | --- |

7.

poziva k pregledu direktive o matičnih in odvisnih družbah ter direktive o obdavčevanju plačil obresti ter licenčnin, da bi odpravili izogibanje davkom prek hibridnih finančnih instrumentov v EU;

| 8. | poziva Komisijo, naj opredeli področja, kjer je mogoče uvesti izboljšave v zakonodaji EU in upravnem sodelovanju med državami članicami, s čimer bi zmanjšali davčne goljufije; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj opredeli področja, kjer je mogoče uvesti izboljšave v zakonodaji EU in upravnem sodelovanju med državami članicami, s čimer bi zmanjšali davčne goljufije;

| 9. | poziva države članice, naj zagotovijo nemoteno sodelovanje in usklajevanje med davčnimi sistemi, s čimer bi preprečili nenamensko neobdavčitev ter izogibanje davkom in davčno utajo; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj zagotovijo nemoteno sodelovanje in usklajevanje med davčnimi sistemi, s čimer bi preprečili nenamensko neobdavčitev ter izogibanje davkom in davčno utajo;

| 10. | poziva države članice, naj nacionalnim organom, pristojnim za boj proti davčnim utajam, zagotovijo zadostna sredstva; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj nacionalnim organom, pristojnim za boj proti davčnim utajam, zagotovijo zadostna sredstva;

| 11. | poziva države članice, naj v skladu s členom 65 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v tesnem sodelovanju s Komisijo in v povezavi z Evropsko centralno banko uvedejo ukrepe, s katerimi bodo preprečile kršitve nacionalne zakonodaje in predpisov, zlasti na področju obdavčitve; ugotavlja, da je to posebnega pomena za države članice, ki se soočajo z velikimi težavami pri finančni stabilnosti v evroobmočju ali jih te ogrožajo; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj v skladu s členom 65 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v tesnem sodelovanju s Komisijo in v povezavi z Evropsko centralno banko uvedejo ukrepe, s katerimi bodo preprečile kršitve nacionalne zakonodaje in predpisov, zlasti na področju obdavčitve; ugotavlja, da je to posebnega pomena za države članice, ki se soočajo z velikimi težavami pri finančni stabilnosti v evroobmočju ali jih te ogrožajo;

| 12. | poudarja pomen izvajanja novih in inovativnih strategij za boj pri utajam davka na dodano vrednost v vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen izvajanja novih in inovativnih strategij za boj pri utajam davka na dodano vrednost v vsej Evropski uniji;

| 13. | poziva države članice, naj pregledajo veljavne dvostranske sporazume med državami članicami ter dvostranske sporazume med državami članicami in nečlanicami, če ti sporazumi prispevajo k izogibanju davkom in otežujejo učinkovito obdavčevanje pri viru v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj pregledajo veljavne dvostranske sporazume med državami članicami ter dvostranske sporazume med državami članicami in nečlanicami, če ti sporazumi prispevajo k izogibanju davkom in otežujejo učinkovito obdavčevanje pri viru v nekaterih državah članicah;

| 14. | poziva Komisijo, naj poroča o možnosti usklajevanja EU pri spreminjanju dvostranskih sporazumov med državami članicami, da bi jih uskladili s cilji Evropskega sveta ter tako otežili izogibanje davkom; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj poroča o možnosti usklajevanja EU pri spreminjanju dvostranskih sporazumov med državami članicami, da bi jih uskladili s cilji Evropskega sveta ter tako otežili izogibanje davkom;

| 15. | ponavlja svojo zahtevo za večjo preglednost in ostrejši nadzor, da bi preprečili uporabo davčnih oaz, ki so tuja nesodelujoča jurisdikcija, za katero je zlasti značilno, da nima davkov ali ima zgolj nominalne davke, nima učinkovite izmenjave informacij s tujimi davčnimi organi, preglednost v zakonodajnih, pravnih ali upravnih določbah pa je pomanjkljiva, ali jo je kot to opredelila Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj ali projektna skupina za finančno ukrepanje; |
| --- | --- |

15.

ponavlja svojo zahtevo za večjo preglednost in ostrejši nadzor, da bi preprečili uporabo davčnih oaz, ki so tuja nesodelujoča jurisdikcija, za katero je zlasti značilno, da nima davkov ali ima zgolj nominalne davke, nima učinkovite izmenjave informacij s tujimi davčnimi organi, preglednost v zakonodajnih, pravnih ali upravnih določbah pa je pomanjkljiva, ali jo je kot to opredelila Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj ali projektna skupina za finančno ukrepanje;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0030.

---

Petek, 20. april 2012

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/55 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/55

---

Petek, 20. april 2012Posodobitev evropskih visokošolskih sistemov

P7_TA(2012)0139

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o posodobitvi evropskih visokošolskih sistemov (2011/2294(INI))

2013/C 258 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom "Spodbujanje rasti in delovnih mest – program za posodobitev evropskih visokošolskih sistemov" (COM(2011)0567) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije o nedavnem dogajanju o evropskih visokošolskih sistemih (SEC(2011)1063), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom "Spodbujanje rasti in delovnih mest – program za posodobitev evropskih visokošolskih sistemov" (COM(2011)0567) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije o nedavnem dogajanju o evropskih visokošolskih sistemih (SEC(2011)1063),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom "Proračun za strategijo Evropa 2020" (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom "Proračun za strategijo Evropa 2020" (COM(2011)0500),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom "Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 – Unija inovacij" (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom "Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 – Unija inovacij" (COM(2010)0546),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2010 z naslovom "Pobuda Mladi in mobilnost za izkoriščanje potenciala mladih pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropski uniji" (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2010 z naslovom "Pobuda Mladi in mobilnost za izkoriščanje potenciala mladih pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropski uniji" (COM(2010)0477),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2006 z naslovom "Uresničevanje agende za posodobitev univerz: izobraževanje, raziskave in inovacije" (COM(2006)0208), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2006 z naslovom "Uresničevanje agende za posodobitev univerz: izobraževanje, raziskave in inovacije" (COM(2006)0208),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. novembra 2011 o posodobitvi visokošolskega izobraževanja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. novembra 2011 o posodobitvi visokošolskega izobraževanja (1),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 28. junija 2011 o spodbujanju učne mobilnosti mladih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 28. junija 2011 o spodbujanju učne mobilnosti mladih (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. februarja 2011 o vlogi izobraževanja in usposabljanja pri izvajanju strategije Evropa 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. februarja 2011 o vlogi izobraževanja in usposabljanja pri izvajanju strategije Evropa 2020 (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o internacionalizaciji visokošolskih ustanov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o internacionalizaciji visokošolskih ustanov (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ("ET 2020") (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ("ET 2020") (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, še zlasti dela z naslovom "Nova evropska strategija za delovna mesta in rast" (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, še zlasti dela z naslovom "Nova evropska strategija za delovna mesta in rast" (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2011 o programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2011 o programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o pobudi Mladi in mobilnost: okvir za izboljšanje sistema splošnega in poklicnega izobraževanja v Evropi (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o pobudi Mladi in mobilnost: okvir za izboljšanje sistema splošnega in poklicnega izobraževanja v Evropi (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 z naslovom "O strategiji EU za mlade – vlaganje v mlade ter krepitev njihove vloge in položaja" (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 z naslovom "O strategiji EU za mlade – vlaganje v mlade ter krepitev njihove vloge in položaja" (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o dialogu med univerzami in podjetji: novo partnerstvo za posodobitev univerz (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o dialogu med univerzami in podjetji: novo partnerstvo za posodobitev univerz (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 o bolonjskem procesu in mobilnosti študentov (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 o bolonjskem procesu in mobilnosti študentov (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o prispevku Evropskih institucij h konsolidaciji in napredku bolonjskega procesa (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o prispevku Evropskih institucij h konsolidaciji in napredku bolonjskega procesa (15),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0057/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0057/2012),

| A. | ker so evropski visokošolski sistemi zaradi gospodarske krize in njenih posledic (uvedba varčevalnih ukrepov in proračunskih znižanj, demografske spremembe, hitre tehnološke spremembe in posledično povpraševanje po novih znanjih in veščinah) pred resnimi izzivi ter bodo zato potrebne daljnosežne reforme teh sistemov, ki ne smejo okrniti kakovosti izobraževanja; |
| --- | --- |

A.

ker so evropski visokošolski sistemi zaradi gospodarske krize in njenih posledic (uvedba varčevalnih ukrepov in proračunskih znižanj, demografske spremembe, hitre tehnološke spremembe in posledično povpraševanje po novih znanjih in veščinah) pred resnimi izzivi ter bodo zato potrebne daljnosežne reforme teh sistemov, ki ne smejo okrniti kakovosti izobraževanja;

| B. | ker je prihodnost na znanju temelječe družbe odvisna od izobraževanja, raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

B.

ker je prihodnost na znanju temelječe družbe odvisna od izobraževanja, raziskav in inovacij;

| C. | ker je treba posameznike podpirati pri razmišljanju o morebitnih spremembah njihovih poklicnih poti ter pri vse hitrejšem širjenju in posodabljanju znanja in veščin, da bi se prilagodili izzivom trga dela, pri čemer je treba upoštevati razliko med poklicnimi študijskimi programi, kjer je evropsko usklajevanje uresničljivo in zaželeno, in programi humanističnih ved, kjer sta v študijskih in raziskovalnih programih še naprej potrebni precejšnja svoboda in neodvisnost glede na zgodovinske in kulturne razlike med državami članicami Evropske unije ter glede na raznolikost poučevanja v visokošolskih zavodih in na njihovo posebno vlogo; |
| --- | --- |

C.

ker je treba posameznike podpirati pri razmišljanju o morebitnih spremembah njihovih poklicnih poti ter pri vse hitrejšem širjenju in posodabljanju znanja in veščin, da bi se prilagodili izzivom trga dela, pri čemer je treba upoštevati razliko med poklicnimi študijskimi programi, kjer je evropsko usklajevanje uresničljivo in zaželeno, in programi humanističnih ved, kjer sta v študijskih in raziskovalnih programih še naprej potrebni precejšnja svoboda in neodvisnost glede na zgodovinske in kulturne razlike med državami članicami Evropske unije ter glede na raznolikost poučevanja v visokošolskih zavodih in na njihovo posebno vlogo;

| D. | ker bi moralo v skladu s strategijo Evropa 2020 do leta 2020 visokošolsko ali enakovredno izobraževanje zaključiti 40 % evropske populacije med 30. in 34. letom starosti, glede na ocene, da bodo take kvalifikacije potrebne za 35 % delovnih mest v EU, vendar opaža, da je leta 2010 to stopnjo usposobljenosti doseglo le 26 % delovne sile v EU; |
| --- | --- |

D.

ker bi moralo v skladu s strategijo Evropa 2020 do leta 2020 visokošolsko ali enakovredno izobraževanje zaključiti 40 % evropske populacije med 30. in 34. letom starosti, glede na ocene, da bodo take kvalifikacije potrebne za 35 % delovnih mest v EU, vendar opaža, da je leta 2010 to stopnjo usposobljenosti doseglo le 26 % delovne sile v EU;

| E. | ker je v EU več kot 21 % mladih brezposelnih; |
| --- | --- |

E.

ker je v EU več kot 21 % mladih brezposelnih;

| F. | ker leta 2010 16,5 % mladih v EU ni bilo vključenih v izobraževalni sistem ali na trg dela; |
| --- | --- |

F.

ker leta 2010 16,5 % mladih v EU ni bilo vključenih v izobraževalni sistem ali na trg dela;

| G. | ker je leta 2010 v EU brezposelnost med diplomanti terciarnega izobraževanja znašala 5,4 % v primerjavi z več kot 15 % med tistimi, ki so dosegli le nižjo srednjo izobrazbo; ker mora po drugi strani večina diplomantov visokošolskega izobraževanja na trajno zaposlitev čakati vedno dlje; |
| --- | --- |

G.

ker je leta 2010 v EU brezposelnost med diplomanti terciarnega izobraževanja znašala 5,4 % v primerjavi z več kot 15 % med tistimi, ki so dosegli le nižjo srednjo izobrazbo; ker mora po drugi strani večina diplomantov visokošolskega izobraževanja na trajno zaposlitev čakati vedno dlje;

| H. | ker je na univerzah več kot 60 % diplomantov žensk, večino visokih akademskih mest (na primer podoktorskih in profesorskih) pa še vedno zasedajo moški; |
| --- | --- |

H.

ker je na univerzah več kot 60 % diplomantov žensk, večino visokih akademskih mest (na primer podoktorskih in profesorskih) pa še vedno zasedajo moški;

| I. | ker samo 13 % institucij v sektorju visokošolskega izobraževanja vodijo ženske ter samo 9 % univerz ima žensko predstojnico in ker imajo zato ženske bistveno manj vpliva na sprejemanje odločitev o raziskavah; |
| --- | --- |

I.

ker samo 13 % institucij v sektorju visokošolskega izobraževanja vodijo ženske ter samo 9 % univerz ima žensko predstojnico in ker imajo zato ženske bistveno manj vpliva na sprejemanje odločitev o raziskavah;

| J. | ker je v državah članicah EU 75 od 200 najboljših univerz na svetu; |
| --- | --- |

J.

ker je v državah članicah EU 75 od 200 najboljših univerz na svetu;

| K. | ker je samo 200 izmed 4 000 evropskih visokošolskih zavodov uvrščenih med najboljših 500 na svetu; |
| --- | --- |

K.

ker je samo 200 izmed 4 000 evropskih visokošolskih zavodov uvrščenih med najboljših 500 na svetu;

| L. | ker so univerze že skoraj tisočletje pomemben vir v Evropi in ker pomena njihove vloge za družbeni napredek ne smemo omejiti zgolj na njihov prispevek h gospodarstvu in ker njihov razvoj ne sme biti odvisen izključno od zmožnosti prilagajanja ekonomskim potrebam trenutnega gospodarskega modela; |
| --- | --- |

L.

ker so univerze že skoraj tisočletje pomemben vir v Evropi in ker pomena njihove vloge za družbeni napredek ne smemo omejiti zgolj na njihov prispevek h gospodarstvu in ker njihov razvoj ne sme biti odvisen izključno od zmožnosti prilagajanja ekonomskim potrebam trenutnega gospodarskega modela;

| M. | ker je treba spodbujati enak dostop do visokošolskega izobraževanja in usposabljanja za vso mladino; |
| --- | --- |

M.

ker je treba spodbujati enak dostop do visokošolskega izobraževanja in usposabljanja za vso mladino;

| N. | ker univerze spodbujajo samostojnost in ustvarjalnost posameznikov ter imajo pomembno vlogo pri širjenju znanja in ker bi morale države članice storiti vse, da bi bilo visokošolsko izobraževanje dostopno čim širšemu krogu ljudi brez diskriminacije, ki bi temeljila zlasti na socialni, ekonomski, kulturni, rasni ali politični osnovi; |
| --- | --- |

N.

ker univerze spodbujajo samostojnost in ustvarjalnost posameznikov ter imajo pomembno vlogo pri širjenju znanja in ker bi morale države članice storiti vse, da bi bilo visokošolsko izobraževanje dostopno čim širšemu krogu ljudi brez diskriminacije, ki bi temeljila zlasti na socialni, ekonomski, kulturni, rasni ali politični osnovi;

| O. | ker izobraževanje, zlasti visokošolsko in terciarno, oblikuje odnos in vrednote, na katerih temelji civilna družba; |
| --- | --- |

O.

ker izobraževanje, zlasti visokošolsko in terciarno, oblikuje odnos in vrednote, na katerih temelji civilna družba;

| P. | ker nacionalna zakonodaja držav članic obravnava visokošolsko izobraževanje kot temelj za določanje prihodnosti državljanov EU; |
| --- | --- |

P.

ker nacionalna zakonodaja držav članic obravnava visokošolsko izobraževanje kot temelj za določanje prihodnosti državljanov EU;

| Q. | ker je izobraževanje odgovornost držav članic in ker je visokošolske zavode treba finančno podpirati najprej in predvsem z zadostnimi javnimi sredstvi; |
| --- | --- |

Q.

ker je izobraževanje odgovornost držav članic in ker je visokošolske zavode treba finančno podpirati najprej in predvsem z zadostnimi javnimi sredstvi;

| R. | ker izgradnja evropskega visokošolskega prostora pomeni velik napredek in bi lahko prispevala k evropskemu povezovanju ob spoštovanju raznolikosti izobraževanja v različnih državah članicah EU in vloge visokošolskega izobraževanja v družbi; |
| --- | --- |

R.

ker izgradnja evropskega visokošolskega prostora pomeni velik napredek in bi lahko prispevala k evropskemu povezovanju ob spoštovanju raznolikosti izobraževanja v različnih državah članicah EU in vloge visokošolskega izobraževanja v družbi;

| S. | ker ima Evropska unija pomembno vlogo pri krepitvi tega prostora s podpiranjem prizadevanj in sodelovanja držav članic na tem področju; |
| --- | --- |

S.

ker ima Evropska unija pomembno vlogo pri krepitvi tega prostora s podpiranjem prizadevanj in sodelovanja držav članic na tem področju;

Spreminjanje vloge visokošolskih zavodov

| 1. | poziva visokošolske zavode, naj v svoje učne načrte s pomočjo ekonomske pomoči in različnih študijskih programov vključijo vseživljenjsko učenje in se prilagodijo strukturi študentov, v kateri so tudi odrasli in starejši ljudje, netradicionalni študentje, redni študentje, ki morajo med študijem delati, in invalidi, ter zato visokošolske zavode poziva, naj uvedejo programe, usmerjene k odpravi obstoječih ovir in preprek; |
| --- | --- |

1.

poziva visokošolske zavode, naj v svoje učne načrte s pomočjo ekonomske pomoči in različnih študijskih programov vključijo vseživljenjsko učenje in se prilagodijo strukturi študentov, v kateri so tudi odrasli in starejši ljudje, netradicionalni študentje, redni študentje, ki morajo med študijem delati, in invalidi, ter zato visokošolske zavode poziva, naj uvedejo programe, usmerjene k odpravi obstoječih ovir in preprek;

| 2. | poziva visokošolske zavode, naj upoštevajo potrebe strokovnjakov, ki morajo kot udeleženci vseživljenjskega učenja hitro in redno posodabljati in širiti svoja znanja in veščine, tudi z organizacijo in izpopolnjevanjem posodobitvenih tečajev, dostopnih za vse družbene skupine, s tesnim sodelovanjem z delodajalci in razvijanjem tečajev, ki bodo skladni s potrebami trga dela in ki bodo olajšali povratek brezposelnih delavcev k študiju; |
| --- | --- |

2.

poziva visokošolske zavode, naj upoštevajo potrebe strokovnjakov, ki morajo kot udeleženci vseživljenjskega učenja hitro in redno posodabljati in širiti svoja znanja in veščine, tudi z organizacijo in izpopolnjevanjem posodobitvenih tečajev, dostopnih za vse družbene skupine, s tesnim sodelovanjem z delodajalci in razvijanjem tečajev, ki bodo skladni s potrebami trga dela in ki bodo olajšali povratek brezposelnih delavcev k študiju;

| 3. | poziva visokošolske zavode, naj pri zagotavljanju posebnih študijskih programov, katerih namen je zadovoljevanje potreb strokovnjakov, ki želijo posodabljati svoje znanje in veščine, ohranjajo duh neodvisnosti poučevanja in raziskovanja; |
| --- | --- |

3.

poziva visokošolske zavode, naj pri zagotavljanju posebnih študijskih programov, katerih namen je zadovoljevanje potreb strokovnjakov, ki želijo posodabljati svoje znanje in veščine, ohranjajo duh neodvisnosti poučevanja in raziskovanja;

| 4. | ponavlja, da je z visokošolskim izobraževanjem mogoče spodbujati socialno vključevanje in napredovanje ter navzgor usmerjeno družbeno mobilnost; ob spoštovanju načela subsidiarnosti poziva države članice, regionalne in lokalne oblasti ter visokošolske zavode, naj (med drugim z razvijanjem ustrezne sheme finančne pomoči) okrepijo svoja prizadevanja za širjenje pravičnega dostopa do študija za vse, od zgodnjega otroštva do visoke izobrazbe, ne glede na spol, etnično pripadnost, jezik, vero, invalidnost ali socialni položaj, ter se borijo proti vsem oblikam diskriminacije, priznajo večkulturnost in večjezičnost (tudi znakovni jezik) kot temeljno vrednoto EU, ki jo je treba gojiti; |
| --- | --- |

4.

ponavlja, da je z visokošolskim izobraževanjem mogoče spodbujati socialno vključevanje in napredovanje ter navzgor usmerjeno družbeno mobilnost; ob spoštovanju načela subsidiarnosti poziva države članice, regionalne in lokalne oblasti ter visokošolske zavode, naj (med drugim z razvijanjem ustrezne sheme finančne pomoči) okrepijo svoja prizadevanja za širjenje pravičnega dostopa do študija za vse, od zgodnjega otroštva do visoke izobrazbe, ne glede na spol, etnično pripadnost, jezik, vero, invalidnost ali socialni položaj, ter se borijo proti vsem oblikam diskriminacije, priznajo večkulturnost in večjezičnost (tudi znakovni jezik) kot temeljno vrednoto EU, ki jo je treba gojiti;

| 5. | poziva države članice, naj visokošolskim zavodom, namenjenim tradicionalnim narodnim, etničnim ali jezikovnim manjšinam, zlasti ogroženim kulturam in jezikom, namenijo večjo pozornost ter jih podpirajo; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj visokošolskim zavodom, namenjenim tradicionalnim narodnim, etničnim ali jezikovnim manjšinam, zlasti ogroženim kulturam in jezikom, namenijo večjo pozornost ter jih podpirajo;

| 6. | poziva visokošolske zavode, naj študente spodbujajo k udeležbi v športu; |
| --- | --- |

6.

poziva visokošolske zavode, naj študente spodbujajo k udeležbi v športu;

| 7. | izpostavlja dopolnilno vlogo državnih, zasebnih in verskih oblik visokošolskega izobraževanja v Evropi; |
| --- | --- |

7.

izpostavlja dopolnilno vlogo državnih, zasebnih in verskih oblik visokošolskega izobraževanja v Evropi;

| 8. | poudarja, da je pomembno spodbujati demokratične vrednote, potrebno je pridobiti temeljito znanje o evropskem povezovanju ter razumeti nekdanje evropske totalitarne režime kot del skupne zgodovine; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je pomembno spodbujati demokratične vrednote, potrebno je pridobiti temeljito znanje o evropskem povezovanju ter razumeti nekdanje evropske totalitarne režime kot del skupne zgodovine;

| 9. | obenem poudarja, da je treba nadaljevati tradicionalno izobraževanje v akademskem duhu, da se prepreči popolna podreditev izobraževalnega sistema trgu dela in da se sočasno s skrbjo za akademski napredek oblikujejo etične in moralne vrednote pri študentih; |
| --- | --- |

9.

obenem poudarja, da je treba nadaljevati tradicionalno izobraževanje v akademskem duhu, da se prepreči popolna podreditev izobraževalnega sistema trgu dela in da se sočasno s skrbjo za akademski napredek oblikujejo etične in moralne vrednote pri študentih;

| 10. | poziva države članice in visokošolske zavode, naj oblikujejo splošni okvir za spodbujanje najboljših praks in odzivanje na izzive komunikacijske družbe, s katerim naj določijo pravila, odgovornost, politične in izobraževalne cilje ter kakovost in prednostne naloge usposabljanja in raziskav; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice in visokošolske zavode, naj oblikujejo splošni okvir za spodbujanje najboljših praks in odzivanje na izzive komunikacijske družbe, s katerim naj določijo pravila, odgovornost, politične in izobraževalne cilje ter kakovost in prednostne naloge usposabljanja in raziskav;

| 11. | poudarja, da morajo akademsko osebje in študentje, pa tudi njihove organizacije in združenja, sodelovati pri posodabljanju visokošolskih zavodov; poudarja, da je treba nagrajevati odličnost raziskav v širšem pomenu besede ter dosežke na področju poučevanja in znanosti, vendar brez kaznovanja tistih visokošolskih zavodov, na primer humanističnih fakultet, ki ne ustrezajo merilom za vrednotenje in učinkovitost, povezanih izključno z znanji in veščinami, ki jih zahteva tržno gospodarstvo; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da morajo akademsko osebje in študentje, pa tudi njihove organizacije in združenja, sodelovati pri posodabljanju visokošolskih zavodov; poudarja, da je treba nagrajevati odličnost raziskav v širšem pomenu besede ter dosežke na področju poučevanja in znanosti, vendar brez kaznovanja tistih visokošolskih zavodov, na primer humanističnih fakultet, ki ne ustrezajo merilom za vrednotenje in učinkovitost, povezanih izključno z znanji in veščinami, ki jih zahteva tržno gospodarstvo;

Informacije o visokošolskih zavodih

| 12. | poudarja, da sta kakovost in ustreznost visokošolskega izobraževanja temeljni pogoj za popoln izkoristek evropskega intelektualnega kapitala; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da sta kakovost in ustreznost visokošolskega izobraževanja temeljni pogoj za popoln izkoristek evropskega intelektualnega kapitala;

| 13. | predlaga uvedbo jasnih in enotnih meril za oblikovanje vseevropskih lestvic visokošolskih zavodov, ki bodo bodočim študentom omogočale osveščeno izbiro univerze ter zagotovile celovite informacije o univerzah; |
| --- | --- |

13.

predlaga uvedbo jasnih in enotnih meril za oblikovanje vseevropskih lestvic visokošolskih zavodov, ki bodo bodočim študentom omogočale osveščeno izbiro univerze ter zagotovile celovite informacije o univerzah;

| 14. | spodbuja Komisijo, naj v sodelovanju z drugimi institucijami, študenti in drugimi zainteresiranimi stranmi sproži pobudo za vzpostavitev večrazsežnega orodja za razvrščanje visokošolskih zavodov na podlagi značilnosti, kot so dolga tradicija visokošolskega izobraževanja v Evropi, kakovost poučevanja, podpora študentom (štipendije, svetovanje, namestitev itd.), dostop do fizične in informacijske komunikacije, regionalna vključenost in prenos znanja; nasprotuje pa razvrstitvi visokošolskih zavodov na podlagi neenotnih kazalnikov učinkovitosti, ki ne upoštevajo različnih izobraževalnih pristopov ter programske in jezikovne raznolikosti evropskih univerz; |
| --- | --- |

14.

spodbuja Komisijo, naj v sodelovanju z drugimi institucijami, študenti in drugimi zainteresiranimi stranmi sproži pobudo za vzpostavitev večrazsežnega orodja za razvrščanje visokošolskih zavodov na podlagi značilnosti, kot so dolga tradicija visokošolskega izobraževanja v Evropi, kakovost poučevanja, podpora študentom (štipendije, svetovanje, namestitev itd.), dostop do fizične in informacijske komunikacije, regionalna vključenost in prenos znanja; nasprotuje pa razvrstitvi visokošolskih zavodov na podlagi neenotnih kazalnikov učinkovitosti, ki ne upoštevajo različnih izobraževalnih pristopov ter programske in jezikovne raznolikosti evropskih univerz;

| 15. | obenem poudarja, da to orodje ne bi smelo vključevati le kopičenja konvencionalnih razvrščevalnih tabel, ampak da bi bilo treba pri rezultatih ustrezno upoštevati posebne značilnosti zadevnih zavodov; |
| --- | --- |

15.

obenem poudarja, da to orodje ne bi smelo vključevati le kopičenja konvencionalnih razvrščevalnih tabel, ampak da bi bilo treba pri rezultatih ustrezno upoštevati posebne značilnosti zadevnih zavodov;

| 16. | meni, da bi bilo treba oblikovati enoten mehanizem za spremljanje in ocenjevanje skladnosti javnih in zasebnih visokošolskih zavodov z akademskimi standardi; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi bilo treba oblikovati enoten mehanizem za spremljanje in ocenjevanje skladnosti javnih in zasebnih visokošolskih zavodov z akademskimi standardi;

Financiranje visokošolskih izobraževalnih sistemov

| 17. | poudarja, da je visokošolsko izobraževanje javna dobrina, ki spodbuja kulturo, raznolikost, demokratične vrednote in osebni razvoj ter pripravlja študente na to, da bodo postali aktivni državljani, ki bodo podpirali evropsko kohezijo; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je visokošolsko izobraževanje javna dobrina, ki spodbuja kulturo, raznolikost, demokratične vrednote in osebni razvoj ter pripravlja študente na to, da bodo postali aktivni državljani, ki bodo podpirali evropsko kohezijo;

| 18. | znova poudarja, da bi morale države članice doseči cilj vlaganja v izobraževanje v višini 2 % BDP; |
| --- | --- |

18.

znova poudarja, da bi morale države članice doseči cilj vlaganja v izobraževanje v višini 2 % BDP;

| 19. | poudarja, da je za visokošolske izobraževalne sisteme temeljnega pomena financiranje zlasti z javnimi, pa tudi z zasebnimi sredstvi; poudarja, da je vlaganje v visokošolsko izobraževanje v Evropi bistveno za premostitev sedanje gospodarske krize; poziva države članice in visokošolske zavode, naj razširijo šolnino in programe financiranja ter naj oblikujejo inovativne mehanizme financiranja, ki bi prispevali k učinkovitejšemu delovanju visokošolskih zavodov, dopolnili javno financiranje, ne da bi povečali pritisk na gospodinjstva, ter zagotovili dostopnost visokošolskega izobraževanja za vse; obžaluje veliko zmanjšanje proračuna na področju izobraževanja v več državah članicah, pa tudi stalno dvigovanje šolnin, ki ima za posledico znatno povečanje števila študentov v negotovem položaju; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je za visokošolske izobraževalne sisteme temeljnega pomena financiranje zlasti z javnimi, pa tudi z zasebnimi sredstvi; poudarja, da je vlaganje v visokošolsko izobraževanje v Evropi bistveno za premostitev sedanje gospodarske krize; poziva države članice in visokošolske zavode, naj razširijo šolnino in programe financiranja ter naj oblikujejo inovativne mehanizme financiranja, ki bi prispevali k učinkovitejšemu delovanju visokošolskih zavodov, dopolnili javno financiranje, ne da bi povečali pritisk na gospodinjstva, ter zagotovili dostopnost visokošolskega izobraževanja za vse; obžaluje veliko zmanjšanje proračuna na področju izobraževanja v več državah članicah, pa tudi stalno dvigovanje šolnin, ki ima za posledico znatno povečanje števila študentov v negotovem položaju;

| 20. | poziva k vključitvi izdatkov za visokošolsko izobraževanje, povezanih z naložbami v univerzitetno infrastrukturo in akademsko osebje, v proračun EU za leta 2014–2020, in sicer pod Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad; |
| --- | --- |

20.

poziva k vključitvi izdatkov za visokošolsko izobraževanje, povezanih z naložbami v univerzitetno infrastrukturo in akademsko osebje, v proračun EU za leta 2014–2020, in sicer pod Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad;

Prehod iz visokošolskega izobraževanja na trg dela

| 21. | poziva visokošolske zavode, naj se novim izzivom prilagodijo z oblikovanjem novih študijskih področij, ki odražajo potrebe trga dela, pri čemer naj upoštevajo razvoj znanosti in tehnologije z ohranjanjem primernega ravnotežja med teoretičnim znanjem in praktičnimi veščinami; |
| --- | --- |

21.

poziva visokošolske zavode, naj se novim izzivom prilagodijo z oblikovanjem novih študijskih področij, ki odražajo potrebe trga dela, pri čemer naj upoštevajo razvoj znanosti in tehnologije z ohranjanjem primernega ravnotežja med teoretičnim znanjem in praktičnimi veščinami;

| 22. | poziva k spodbujanju primerov najboljše prakse, s katerimi bi visokošolskim zavodom pomagali, da bi z vključevanjem študentov okrepili poučevanje in raziskave na vseh tematskih področjih in posredovali dodatne ključne kvalifikacije za poklicno življenje ter tako mladim olajšali prehod iz visokošolskega izobraževanja na trg dela; |
| --- | --- |

22.

poziva k spodbujanju primerov najboljše prakse, s katerimi bi visokošolskim zavodom pomagali, da bi z vključevanjem študentov okrepili poučevanje in raziskave na vseh tematskih področjih in posredovali dodatne ključne kvalifikacije za poklicno življenje ter tako mladim olajšali prehod iz visokošolskega izobraževanja na trg dela;

| 23. | poziva visokošolske zavode, naj bodo odprti tako za ponujanje nadaljnjega poklicnega usposabljanja kot za oblikovanje primernih programov za zaposlene brez srednješolske izobrazbe, da bi tako imeli dodatne možnosti za doseganje kvote diplomirancev; |
| --- | --- |

23.

poziva visokošolske zavode, naj bodo odprti tako za ponujanje nadaljnjega poklicnega usposabljanja kot za oblikovanje primernih programov za zaposlene brez srednješolske izobrazbe, da bi tako imeli dodatne možnosti za doseganje kvote diplomirancev;

| 24. | poziva Komisijo, naj predstavi predlog za okvir kakovosti za pripravništvo, ter poudarja uspeh študijske prakse Erasmus, ki študentom omogoča pridobivanje delovnih izkušenj v tujini, in vztraja, da je treba to nadaljevati v okviru novega programa ter spodbujati z ustreznim financiranjem; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj predstavi predlog za okvir kakovosti za pripravništvo, ter poudarja uspeh študijske prakse Erasmus, ki študentom omogoča pridobivanje delovnih izkušenj v tujini, in vztraja, da je treba to nadaljevati v okviru novega programa ter spodbujati z ustreznim financiranjem;

| 25. | poziva visokošolske zavode in ustanove, odgovorne za izobraževalni sektor na regionalni, nacionalni in evropski ravni, naj spremljajo trende pri zahtevah na trgu dela, da bodo natančneje odražali bodoče potrebe po izobraževalnih možnostih; |
| --- | --- |

25.

poziva visokošolske zavode in ustanove, odgovorne za izobraževalni sektor na regionalni, nacionalni in evropski ravni, naj spremljajo trende pri zahtevah na trgu dela, da bodo natančneje odražali bodoče potrebe po izobraževalnih možnostih;

| 26. | poudarja potrebo po spremljanju poklicne poti diplomantov, da se oceni, kako dobro se visokošolsko izobraževanje odziva na potrebe trga dela; zato pozdravlja zavezo Komisije k izboljševanju razpoložljivosti teh podatkov, da se v prvi vrsti študentom zagotovijo potrebne informacije, s pomočjo katerih lahko izberejo svojo študijsko usmeritev, hkrati pa se visokošolskim in raziskovalnim zavodom zagotovijo potrebne informacije za opredelitev in naknadni razvoj študijskih programov z vidika splošnega znanja in posebnih poklicnih veščin v obliki vseživljenjskega učenja in v stalnem dialogu z akterji, ki sodelujejo pri pridobivanju znanja, ter s celotno družbo in državo; |
| --- | --- |

26.

poudarja potrebo po spremljanju poklicne poti diplomantov, da se oceni, kako dobro se visokošolsko izobraževanje odziva na potrebe trga dela; zato pozdravlja zavezo Komisije k izboljševanju razpoložljivosti teh podatkov, da se v prvi vrsti študentom zagotovijo potrebne informacije, s pomočjo katerih lahko izberejo svojo študijsko usmeritev, hkrati pa se visokošolskim in raziskovalnim zavodom zagotovijo potrebne informacije za opredelitev in naknadni razvoj študijskih programov z vidika splošnega znanja in posebnih poklicnih veščin v obliki vseživljenjskega učenja in v stalnem dialogu z akterji, ki sodelujejo pri pridobivanju znanja, ter s celotno družbo in državo;

| 27. | poziva države članice, naj zbirajo in objavljajo statistične podatke o povezavi med različnimi visokošolskimi diplomami in zaposlitvenimi možnostmi; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj zbirajo in objavljajo statistične podatke o povezavi med različnimi visokošolskimi diplomami in zaposlitvenimi možnostmi;

| 28. | poziva k razvoju mednarodne banke podatkov, podobne zbirki Alma Laurea, ki diplomantom pomaga pri iskanju primernih možnosti za zaposlitev, usposabljanje, študij in raziskave, tako da ekonomske ovire odstranjuje s štipendijami in študentskimi posojili, kar zagotavlja pravo enakost med študenti, spodbuja mobilnost ter usklajevanje znanja in veščin ter delovnih mest; ponovno poudarja pomen ustrezne komunikacije, ki zagotavlja, da do teh informacij lahko enostavno dostopajo študentje, nedavni diplomanti, brezposelni, iskalci zaposlitve in delodajalci; |
| --- | --- |

28.

poziva k razvoju mednarodne banke podatkov, podobne zbirki Alma Laurea, ki diplomantom pomaga pri iskanju primernih možnosti za zaposlitev, usposabljanje, študij in raziskave, tako da ekonomske ovire odstranjuje s štipendijami in študentskimi posojili, kar zagotavlja pravo enakost med študenti, spodbuja mobilnost ter usklajevanje znanja in veščin ter delovnih mest; ponovno poudarja pomen ustrezne komunikacije, ki zagotavlja, da do teh informacij lahko enostavno dostopajo študentje, nedavni diplomanti, brezposelni, iskalci zaposlitve in delodajalci;

| 29. | meni, da so sistemi jamstev za mlade dragoceno orodje za olajšanje prehoda iz visokošolskega izobraževanja na delovno mesto, in poziva države članice, naj te sisteme vključijo v svoje nacionalne strategije prehoda; |
| --- | --- |

29.

meni, da so sistemi jamstev za mlade dragoceno orodje za olajšanje prehoda iz visokošolskega izobraževanja na delovno mesto, in poziva države članice, naj te sisteme vključijo v svoje nacionalne strategije prehoda;

| 30. | opozarja, da imajo pri tem lahko pomembno vlogo strukturni skladi; pozdravlja zavezanost popolni izrabi razpoložljivih sredstev v sporočilu o priložnostih za mlade (COM(2011)0933) in poziva visokošolske zavode in lokalne organe, naj to priložnost izkoristijo za povečanje podpore in usmerjanja študentov, ki vstopajo na trg dela; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da imajo pri tem lahko pomembno vlogo strukturni skladi; pozdravlja zavezanost popolni izrabi razpoložljivih sredstev v sporočilu o priložnostih za mlade (COM(2011)0933) in poziva visokošolske zavode in lokalne organe, naj to priložnost izkoristijo za povečanje podpore in usmerjanja študentov, ki vstopajo na trg dela;

Uravnotežena zastopanost spolov v visokem izobraževanju

| 31. | ugotavlja, da v evropskih izobraževalnih sistemih še vedno obstajajo neenakosti med spoloma, čeprav se v skoraj vseh državah izvajajo politike, ki naj bi to preprečevale, in da neenakost pogojuje tako šolski uspeh kot izbiro študijskih programov in poklicev ter negativno vpliva na gospodarsko rast in socialno državo; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da v evropskih izobraževalnih sistemih še vedno obstajajo neenakosti med spoloma, čeprav se v skoraj vseh državah izvajajo politike, ki naj bi to preprečevale, in da neenakost pogojuje tako šolski uspeh kot izbiro študijskih programov in poklicev ter negativno vpliva na gospodarsko rast in socialno državo;

| 32. | poudarja, da se številne dijakinje poklicnih in srednjih šol še naprej odločajo za poklicne poti, ki odražajo tradicionalne vloge spolov; posledično ugotavlja, da je potrebno boljše poklicno usmerjanje za boj proti trdovratnim stereotipom; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da se številne dijakinje poklicnih in srednjih šol še naprej odločajo za poklicne poti, ki odražajo tradicionalne vloge spolov; posledično ugotavlja, da je potrebno boljše poklicno usmerjanje za boj proti trdovratnim stereotipom;

| 33. | poudarja, da so ženske zato, ker njihova visokošolska izobrazba ni dovolj tržna, pogosto previsoko kvalificirane in premalo plačane za svoja delovna mesta in se pogosto znajdejo brez zaposlitve ali s priložnostnimi deli, kar jih na začetku poklicne poti postavlja v še slabši položaj na trgu dela in prispeva k stalni neenakosti v plačah; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da so ženske zato, ker njihova visokošolska izobrazba ni dovolj tržna, pogosto previsoko kvalificirane in premalo plačane za svoja delovna mesta in se pogosto znajdejo brez zaposlitve ali s priložnostnimi deli, kar jih na začetku poklicne poti postavlja v še slabši položaj na trgu dela in prispeva k stalni neenakosti v plačah;

| 34. | opozarja, da je v vseh državah članicah še vedno malo pobud, namenjenih obveščanju o enakosti med spoloma in spodbujanju enakosti med spoloma na področju izobraževanja; predlaga posebno usposabljanje učiteljev o enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da je v vseh državah članicah še vedno malo pobud, namenjenih obveščanju o enakosti med spoloma in spodbujanju enakosti med spoloma na področju izobraževanja; predlaga posebno usposabljanje učiteljev o enakosti med spoloma;

| 35. | poudarja, da je delitev gospodinjskih in družinskih odgovornosti med moškimi in ženskami nujen pogoj za napredovanje in doseganje enakosti med ženskami in moškimi; poziva univerze in visokošolske zavode, naj se zavedajo, da imajo lahko študentke posebne dodatne obveznosti poleg učenja, na primer skrb za majhne otroke ali starejše sorodnike; poudarja, da morajo univerze staršem, zlasti ženskam, nuditi dovolj visokokakovostnega in finančno ter drugače dostopnega otroškega varstva, vključno s centri v lokalnih skupnostih, kar jim bo olajšalo enakovredno udeležbo v študiju in raziskavah; prav tako spodbuja uvedbo različnih študijskih načinov, kot sta izredni študij in študij na daljavo, ter v zvezi s tem tudi opominja države članice in institucije EU, naj povečajo finančno podporo za vseživljenjsko učenje, da se ženskam omogoči nadaljevanje študija, ponoven vstop na trg delovne sile ter usklajevanje poklicnih in osebnih obveznosti; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je delitev gospodinjskih in družinskih odgovornosti med moškimi in ženskami nujen pogoj za napredovanje in doseganje enakosti med ženskami in moškimi; poziva univerze in visokošolske zavode, naj se zavedajo, da imajo lahko študentke posebne dodatne obveznosti poleg učenja, na primer skrb za majhne otroke ali starejše sorodnike; poudarja, da morajo univerze staršem, zlasti ženskam, nuditi dovolj visokokakovostnega in finančno ter drugače dostopnega otroškega varstva, vključno s centri v lokalnih skupnostih, kar jim bo olajšalo enakovredno udeležbo v študiju in raziskavah; prav tako spodbuja uvedbo različnih študijskih načinov, kot sta izredni študij in študij na daljavo, ter v zvezi s tem tudi opominja države članice in institucije EU, naj povečajo finančno podporo za vseživljenjsko učenje, da se ženskam omogoči nadaljevanje študija, ponoven vstop na trg delovne sile ter usklajevanje poklicnih in osebnih obveznosti;

Vključeni visokošolski zavodi

| 36. | spodbuja visokošolske zavode, naj intenzivneje sodelujejo s svojimi regijami ter naj vzpostavijo dinamično sodelovanje z regionalnimi oblastmi, lokalnimi sveti, javnimi organi, nevladnimi organizacijami ter malimi in srednjimi podjetji za krepitev regionalnega razvoja; meni, da bi to moralo obenem okrepiti sodelovanje visokošolskih zavodov in delodajalcev; |
| --- | --- |

36.

spodbuja visokošolske zavode, naj intenzivneje sodelujejo s svojimi regijami ter naj vzpostavijo dinamično sodelovanje z regionalnimi oblastmi, lokalnimi sveti, javnimi organi, nevladnimi organizacijami ter malimi in srednjimi podjetji za krepitev regionalnega razvoja; meni, da bi to moralo obenem okrepiti sodelovanje visokošolskih zavodov in delodajalcev;

| 37. | poziva države članice ter njihove nacionalne in regionalne organe, naj visokošolske zavode vključijo v čezmejno sodelovanje in jih v okviru tega sodelovanja podpirajo; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice ter njihove nacionalne in regionalne organe, naj visokošolske zavode vključijo v čezmejno sodelovanje in jih v okviru tega sodelovanja podpirajo;

| 38. | poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje med različnimi stranmi trikotnika znanja (izobraževanje, raziskave, inovacije), ki je ključnega pomena za rast in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje med različnimi stranmi trikotnika znanja (izobraževanje, raziskave, inovacije), ki je ključnega pomena za rast in ustvarjanje delovnih mest;

| 39. | poudarja, da bi oblikovanje visokošolskih učnih načrtov in raziskovalnih programov moralo ostati naloga univerz, ki bi morale glede zaposljivost upoštevati potrebe trga dela; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da bi oblikovanje visokošolskih učnih načrtov in raziskovalnih programov moralo ostati naloga univerz, ki bi morale glede zaposljivost upoštevati potrebe trga dela;

| 40. | pozdravlja podporo Komisije "koalicijam znanja" in "koalicijam sektorskih znanj in veščin", v okviru katerih visokošolski zavodi pri razvoju učnih načrtov za premostitev pomanjkanja znanj in veščin izmenjujejo informacije s podjetji; poziva podjetja in podjetnike, vključno z malimi in srednjimi podjetji, naj dejavno razvijajo partnerstva z visokošolskimi zavodi z zagotavljanjem visoko kakovostnih praks za študente in učitelje ter z izkoriščanjem splošnih prenosljivih znanj in veščin učiteljev; vseeno ponovno poudarja, da visokošolski zavodi ustvarjajo kulturno vsebino, ki ne zajema le poklicnih veščin, ampak tudi splošno znanje, ki se nanaša na intelektualno doživljanje stvarnosti in skupne vrednote, po katerih se ravnajo državljani; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja podporo Komisije "koalicijam znanja" in "koalicijam sektorskih znanj in veščin", v okviru katerih visokošolski zavodi pri razvoju učnih načrtov za premostitev pomanjkanja znanj in veščin izmenjujejo informacije s podjetji; poziva podjetja in podjetnike, vključno z malimi in srednjimi podjetji, naj dejavno razvijajo partnerstva z visokošolskimi zavodi z zagotavljanjem visoko kakovostnih praks za študente in učitelje ter z izkoriščanjem splošnih prenosljivih znanj in veščin učiteljev; vseeno ponovno poudarja, da visokošolski zavodi ustvarjajo kulturno vsebino, ki ne zajema le poklicnih veščin, ampak tudi splošno znanje, ki se nanaša na intelektualno doživljanje stvarnosti in skupne vrednote, po katerih se ravnajo državljani;

| 41. | poziva k zavezanosti prožnejšim in inovativnejšim pristopom k učenju in poučevanju, ki so vedno osredotočeni na potrebe študentov; |
| --- | --- |

41.

poziva k zavezanosti prožnejšim in inovativnejšim pristopom k učenju in poučevanju, ki so vedno osredotočeni na potrebe študentov;

| 42. | opaža potrebo čezmejnih visokošolskih zavodov in podjetij po sodelovanju v praktičnih programih in pri oblikovanju prihodnje poklicne poti študentov z opredelitvijo konkretnih smeri razvoja, pričakovanj in izzivov, s katerimi se bodo soočili na trgu dela; |
| --- | --- |

42.

opaža potrebo čezmejnih visokošolskih zavodov in podjetij po sodelovanju v praktičnih programih in pri oblikovanju prihodnje poklicne poti študentov z opredelitvijo konkretnih smeri razvoja, pričakovanj in izzivov, s katerimi se bodo soočili na trgu dela;

| 43. | poudarja, da je treba oblikovati mehanizme in strategije upravljanja, ki bodo olajšali prenos inovativnih idej in rezultatov raziskav v družbo in podjetja ter jim omogočili, da bodo lahko visokošolske zavode seznanili s sedanjimi in bodočimi potrebami po znanjih in veščinah ter inovacijah, pri tem pa je treba upoštevati primere najboljše prakse z vsega sveta; poudarja, da takšna povezava najverjetneje finančno podpira samo tiste raziskovalne in visokošolske zavode, ki so specializirani za inovacije in tehnologijo v škodo izobraževanja, ki je povezano izključno s humanističnimi vedami; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba oblikovati mehanizme in strategije upravljanja, ki bodo olajšali prenos inovativnih idej in rezultatov raziskav v družbo in podjetja ter jim omogočili, da bodo lahko visokošolske zavode seznanili s sedanjimi in bodočimi potrebami po znanjih in veščinah ter inovacijah, pri tem pa je treba upoštevati primere najboljše prakse z vsega sveta; poudarja, da takšna povezava najverjetneje finančno podpira samo tiste raziskovalne in visokošolske zavode, ki so specializirani za inovacije in tehnologijo v škodo izobraževanja, ki je povezano izključno s humanističnimi vedami;

| 44. | ponovno potrjuje, da je demokratično upravljanje temeljni način za zagotavljanje akademske svobode in spodbujanje vseh akterjev k dejavnemu sodelovanju v življenju posameznih visokošolskih zavodov; |
| --- | --- |

44.

ponovno potrjuje, da je demokratično upravljanje temeljni način za zagotavljanje akademske svobode in spodbujanje vseh akterjev k dejavnemu sodelovanju v življenju posameznih visokošolskih zavodov;

| 45. | poudarja, da je pri sodelovanju treba zagotoviti preglednost, enakopravno porazdelitev pravic in obveznosti med zadevnimi partnerji in visokošolskimi zavodi ter načelo uravnotežene zastopanosti, da se visokošolskim zavodom omogoči, da se neodvisno in v skladu z akademskimi načeli organizirajo in razvijajo kot javno dobro; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je pri sodelovanju treba zagotoviti preglednost, enakopravno porazdelitev pravic in obveznosti med zadevnimi partnerji in visokošolskimi zavodi ter načelo uravnotežene zastopanosti, da se visokošolskim zavodom omogoči, da se neodvisno in v skladu z akademskimi načeli organizirajo in razvijajo kot javno dobro;

| 46. | obenem poudarja, da je treba pri vseh projektih sodelovanja upoštevati načelo demokracije in samouprave visokošolskih zavodov in njihovih pripadnikov ter ga ohranjati; |
| --- | --- |

46.

obenem poudarja, da je treba pri vseh projektih sodelovanja upoštevati načelo demokracije in samouprave visokošolskih zavodov in njihovih pripadnikov ter ga ohranjati;

| 47. | zato zahteva, da so visokošolski zavodi in razni njihovi organi zavezani k razkritju sporazumov o sodelovanju s tretjimi strankami; |
| --- | --- |

47.

zato zahteva, da so visokošolski zavodi in razni njihovi organi zavezani k razkritju sporazumov o sodelovanju s tretjimi strankami;

| 48. | poudarja pomen sodelovanja med visokošolskimi zavodi, nevladnimi organizacijami in evropskim prostovoljskim sektorjem, da bi se spodbujala dejavno državljanstvo in dejavno sodelovanje študentov prek dela za sektor nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

48.

poudarja pomen sodelovanja med visokošolskimi zavodi, nevladnimi organizacijami in evropskim prostovoljskim sektorjem, da bi se spodbujala dejavno državljanstvo in dejavno sodelovanje študentov prek dela za sektor nevladnih organizacij;

| 49. | poudarja pomen športa v izobraževalnem procesu; poziva države članice, naj podpirajo in spodbujajo športno dejavnost med študenti in povečajo podporo osnovnim športnim programom; |
| --- | --- |

49.

poudarja pomen športa v izobraževalnem procesu; poziva države članice, naj podpirajo in spodbujajo športno dejavnost med študenti in povečajo podporo osnovnim športnim programom;

| 50. | poudarja, da sta obseg in intenzivnost sodelovanja med visokošolskimi zavodi in njihovimi partnerji v podjetjih in družbi zelo različna med državami članicami, institucijami in akademskimi disciplinami; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da sta obseg in intenzivnost sodelovanja med visokošolskimi zavodi in njihovimi partnerji v podjetjih in družbi zelo različna med državami članicami, institucijami in akademskimi disciplinami;

| 51. | poudarja, da je treba nenehno vlagati v povezavo med izobraževanjem, kulturo, raziskavami in inovacijami; poudarja, kako pomembna sta nadaljnja podpora in razvoj Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo z njegovimi skupnostmi znanja in inovacij; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je treba nenehno vlagati v povezavo med izobraževanjem, kulturo, raziskavami in inovacijami; poudarja, kako pomembna sta nadaljnja podpora in razvoj Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo z njegovimi skupnostmi znanja in inovacij;

| 52. | poudarja pomen kulture v visokošolskem izobraževanju in poziva k vključevanju posebnih meril za humanistične vede na področju inovacij in raziskav; |
| --- | --- |

52.

poudarja pomen kulture v visokošolskem izobraževanju in poziva k vključevanju posebnih meril za humanistične vede na področju inovacij in raziskav;

| 53. | poudarja potrebo po vključevanju visokošolskih zavodov ter zagotavljanju podpore študentskim pobudam in pomoči pri povezovanju takšnih dejavnosti med drugimi visokošolskimi zavodi, podjetji in lokalnimi organi iz različnih držav članic; |
| --- | --- |

53.

poudarja potrebo po vključevanju visokošolskih zavodov ter zagotavljanju podpore študentskim pobudam in pomoči pri povezovanju takšnih dejavnosti med drugimi visokošolskimi zavodi, podjetji in lokalnimi organi iz različnih držav članic;

Vzajemno priznavanje kvalifikacij

| 54. | se zaveda bogastva, ki ga predstavlja raznovrstnost visokošolskih zavodov v Evropi; poziva države članice in zavode, naj razvijejo jasne in povezane poti, ki študentom omogočajo napredovanje iz drugih vrst izobraževanja v visokošolsko izobraževanje ter prehajanje med različnimi programi in vrstami institucij; |
| --- | --- |

54.

se zaveda bogastva, ki ga predstavlja raznovrstnost visokošolskih zavodov v Evropi; poziva države članice in zavode, naj razvijejo jasne in povezane poti, ki študentom omogočajo napredovanje iz drugih vrst izobraževanja v visokošolsko izobraževanje ter prehajanje med različnimi programi in vrstami institucij;

| 55. | vseeno poudarja potrebo po ohranitvi raznolikosti izobraževalnih disciplin in programov, pedagoških metod in univerzitetnih sistemov v EU; meni, da je zato potrebno razviti nacionalni okvir pridobivanja kvalifikacij, sočasno pa spodbujati vzajemno priznavanje diplom in kvalifikacij v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

55.

vseeno poudarja potrebo po ohranitvi raznolikosti izobraževalnih disciplin in programov, pedagoških metod in univerzitetnih sistemov v EU; meni, da je zato potrebno razviti nacionalni okvir pridobivanja kvalifikacij, sočasno pa spodbujati vzajemno priznavanje diplom in kvalifikacij v vseh državah članicah;

| 56. | poziva vse države EU, naj izvajajo nacionalne okvire kvalifikacij, ki so povezani z okvirom kvalifikacij evropskega visokošolskega prostora, ter razvijajo in finančno podprejo vzajemno priznavanje kvalifikacij; |
| --- | --- |

56.

poziva vse države EU, naj izvajajo nacionalne okvire kvalifikacij, ki so povezani z okvirom kvalifikacij evropskega visokošolskega prostora, ter razvijajo in finančno podprejo vzajemno priznavanje kvalifikacij;

| 57. | poudarja, da mobilnost študentov, še zlasti tistih, ki v okviru programa Erasmus študirajo na drugih univerzah, prispeva k izmenjavi dobrih praks in s tem na posodabljanje visokošolskega izobraževanja; zato opozarja na potrebo, da domače univerze priznajo kvalifikacije, pridobljene med študijem na drugih univerzah; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da mobilnost študentov, še zlasti tistih, ki v okviru programa Erasmus študirajo na drugih univerzah, prispeva k izmenjavi dobrih praks in s tem na posodabljanje visokošolskega izobraževanja; zato opozarja na potrebo, da domače univerze priznajo kvalifikacije, pridobljene med študijem na drugih univerzah;

| 58. | podpira predlog Komisije za izboljšanje priznavanja študija v tujini z okrepitvijo evropskega sistema zbiranja in prenašanja kreditnih točk (ECTS); poziva k dodatnemu prizadevanju EU in držav članic za učinkovitejše priznavanje in boljše usklajevanje tudi na področju akademskih kvalifikacij; |
| --- | --- |

58.

podpira predlog Komisije za izboljšanje priznavanja študija v tujini z okrepitvijo evropskega sistema zbiranja in prenašanja kreditnih točk (ECTS); poziva k dodatnemu prizadevanju EU in držav članic za učinkovitejše priznavanje in boljše usklajevanje tudi na področju akademskih kvalifikacij;

Krepitev mobilnosti v evropskem visokošolskem prostoru in še dlje

| 59. | ponavlja, da je visokošolsko izobraževanje skupna evropska javna dobrina in da so države članice, regionalne oblasti, lokalni organi in EU skupaj odgovorni za razvoj in krepitev evropskega visokošolskega prostora, evropskega raziskovalnega prostora ter bolonjskega procesa; |
| --- | --- |

59.

ponavlja, da je visokošolsko izobraževanje skupna evropska javna dobrina in da so države članice, regionalne oblasti, lokalni organi in EU skupaj odgovorni za razvoj in krepitev evropskega visokošolskega prostora, evropskega raziskovalnega prostora ter bolonjskega procesa;

| 60. | poudarja, da je večje usklajevanje med državami članicami na področju visokošolskega izobraževanja, tudi s pomočjo močne finančne in politične podpore za sporazume o skupnih osnovnih učnih načrtih in natančno opredeljenih učnih izidih, predpogoj za dosego ciljev zaposljivosti in rast v Evropi; poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje med ustreznimi ministrstvi za posodobitev obstoječih učnih načrtov, da bodo ustrezali potrebam trga dela; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je večje usklajevanje med državami članicami na področju visokošolskega izobraževanja, tudi s pomočjo močne finančne in politične podpore za sporazume o skupnih osnovnih učnih načrtih in natančno opredeljenih učnih izidih, predpogoj za dosego ciljev zaposljivosti in rast v Evropi; poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje med ustreznimi ministrstvi za posodobitev obstoječih učnih načrtov, da bodo ustrezali potrebam trga dela;

| 61. | opozarja na potrebo po sodelovanju med evropskim visokošolskim prostorom in evropskim raziskovalnim prostorom kot sredstvu za podpiranje univerzitetnih raziskovalnih programov na področju znanosti in humanističnih ved; |
| --- | --- |

61.

opozarja na potrebo po sodelovanju med evropskim visokošolskim prostorom in evropskim raziskovalnim prostorom kot sredstvu za podpiranje univerzitetnih raziskovalnih programov na področju znanosti in humanističnih ved;

| 62. | zahteva spodbujanje privlačnosti evropskega visokošolskega prostora in evropskega raziskovalnega prostora za študente in raziskovalce iz vsega sveta ter okrepitev sodelovanja z državami zunaj EU na področju izobraževanja in zadev, povezanih z mobilnostjo osebja in študentov, zlasti z državami, ki so vključene v evropsko sosedsko politiko ali ki mejijo neposredno na EU, da evropski visokošolski prostor postane magnet za usposabljanje in znanje na makroregionalni in svetovni ravni, zlasti kar zadeva programe izmenjave in poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

62.

zahteva spodbujanje privlačnosti evropskega visokošolskega prostora in evropskega raziskovalnega prostora za študente in raziskovalce iz vsega sveta ter okrepitev sodelovanja z državami zunaj EU na področju izobraževanja in zadev, povezanih z mobilnostjo osebja in študentov, zlasti z državami, ki so vključene v evropsko sosedsko politiko ali ki mejijo neposredno na EU, da evropski visokošolski prostor postane magnet za usposabljanje in znanje na makroregionalni in svetovni ravni, zlasti kar zadeva programe izmenjave in poklicnega usposabljanja;

| 63. | poziva Komisijo, naj predlaga oblikovanje evro-sredozemskih programov Erasmus in Leonardo da Vinci, katerih namen bo spodbujanje nadnacionalne mobilnosti študentov z obeh strani Sredozemlja; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj predlaga oblikovanje evro-sredozemskih programov Erasmus in Leonardo da Vinci, katerih namen bo spodbujanje nadnacionalne mobilnosti študentov z obeh strani Sredozemlja;

| 64. | poziva k odpiranju programov mobilnosti, izmenjav, raziskav in delovne prakse za študente iz držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

64.

poziva k odpiranju programov mobilnosti, izmenjav, raziskav in delovne prakse za študente iz držav vzhodnega partnerstva;

| 65. | ponovno poudarja pomen mobilnosti študentov in učiteljev ter v tem smislu poziva Komisijo, naj doseže napredek pri vizumskem zakoniku EU; |
| --- | --- |

65.

ponovno poudarja pomen mobilnosti študentov in učiteljev ter v tem smislu poziva Komisijo, naj doseže napredek pri vizumskem zakoniku EU;

| 66. | opozarja na cilj, da bi do leta 2020 moralo biti mobilnih 20 % evropskih diplomantov, ter poudarja pomen znanja jezikov kot predpogoja za večjo mobilnost v evropskem visokošolskem prostoru in zaposljivost; |
| --- | --- |

66.

opozarja na cilj, da bi do leta 2020 moralo biti mobilnih 20 % evropskih diplomantov, ter poudarja pomen znanja jezikov kot predpogoja za večjo mobilnost v evropskem visokošolskem prostoru in zaposljivost;

| 67. | podpira krepitev poučevanja jezikov in znakovnega jezika ter poučevanje in razvijanje lokalnih in regionalnih jezikov v evropskem visokošolskem prostoru, kar je predpogoj za razvoj pravega evropskega državljanstva, ki temelji na večkulturnosti in večjezičnosti; |
| --- | --- |

67.

podpira krepitev poučevanja jezikov in znakovnega jezika ter poučevanje in razvijanje lokalnih in regionalnih jezikov v evropskem visokošolskem prostoru, kar je predpogoj za razvoj pravega evropskega državljanstva, ki temelji na večkulturnosti in večjezičnosti;

| 68. | poudarja, da morajo visokošolski sistemi posameznih držav članic zagotoviti višjo kakovost poučevanja, da večje možnosti za mobilnost študentov ne bi sovpadle s še večjim pojavom "bega možganov", ki sedaj v nekaterih državah članicah predstavlja pravi socialni problem; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da morajo visokošolski sistemi posameznih držav članic zagotoviti višjo kakovost poučevanja, da večje možnosti za mobilnost študentov ne bi sovpadle s še večjim pojavom "bega možganov", ki sedaj v nekaterih državah članicah predstavlja pravi socialni problem;

| 69. | poudarja, da je treba z dejanskimi povezovalnimi ukrepi odpravljati vztrajne neenakosti med zahodnimi ter srednje- in vzhodnoevropskimi visokošolskimi sistemi ter v ta namen spodbujati in podpirati čezmejno sodelovanje med visokošolskimi zavodi; zato poziva Komisijo, naj pripravi strategijo ter strokovni in finančni akcijski načrt za zmanjšanje teh velikih regionalnih razlik; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da je treba z dejanskimi povezovalnimi ukrepi odpravljati vztrajne neenakosti med zahodnimi ter srednje- in vzhodnoevropskimi visokošolskimi sistemi ter v ta namen spodbujati in podpirati čezmejno sodelovanje med visokošolskimi zavodi; zato poziva Komisijo, naj pripravi strategijo ter strokovni in finančni akcijski načrt za zmanjšanje teh velikih regionalnih razlik;

| 70. | poziva države članice, EU in evropske sisteme za visokošolsko izobraževanje, naj ocenijo možnost, da se v okviru študijskega cikla spodbudi obdobje obveznega usposabljanja študentov na univerzi v drugi državi članici; |
| --- | --- |

70.

poziva države članice, EU in evropske sisteme za visokošolsko izobraževanje, naj ocenijo možnost, da se v okviru študijskega cikla spodbudi obdobje obveznega usposabljanja študentov na univerzi v drugi državi članici;

| 71. | ponovno poudarja načelo, da posojilne sheme ne morejo nadomestiti sistemov štipendij, ki so bili uvedeni za podpiranje dostopa vseh študentov do izobraževanja, ne glede na njihov socialni položaj; |
| --- | --- |

71.

ponovno poudarja načelo, da posojilne sheme ne morejo nadomestiti sistemov štipendij, ki so bili uvedeni za podpiranje dostopa vseh študentov do izobraževanja, ne glede na njihov socialni položaj;

| 72. | poziva Komisijo, naj dodatno pojasni predlog o vzpostavitvi finančnega instrumenta, s katerim bi študentom pomagali pridobiti finančna sredstva za magistrski študij zunaj matične države članice ne glede na njihovo socialno okolje in finančne možnosti; zahteva pošten in pregleden dostop do sheme v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj dodatno pojasni predlog o vzpostavitvi finančnega instrumenta, s katerim bi študentom pomagali pridobiti finančna sredstva za magistrski študij zunaj matične države članice ne glede na njihovo socialno okolje in finančne možnosti; zahteva pošten in pregleden dostop do sheme v vseh državah članicah;

| 73. | podpira predlog Komisije za povečanje proračuna EU, ki bo v naslednjem večletnem finančnem okviru na razpolago za izobraževanje, usposabljanje, raziskave in mladino, kar bo omogočilo izvajanje dejavnosti držav članic, glede na dejstvo, da so naložbe v izobraževanje, usposabljanje in raziskave ključnega pomena za uresničevanje ciljev Evrope 2020 in doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropi; |
| --- | --- |

73.

podpira predlog Komisije za povečanje proračuna EU, ki bo v naslednjem večletnem finančnem okviru na razpolago za izobraževanje, usposabljanje, raziskave in mladino, kar bo omogočilo izvajanje dejavnosti držav članic, glede na dejstvo, da so naložbe v izobraževanje, usposabljanje in raziskave ključnega pomena za uresničevanje ciljev Evrope 2020 in doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropi;

*

* *

| 74. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

74.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/educ/126375.pdf.

(2)  UL C 199, 7.7.2011, str. 1.

(3)  UL C 70, 4.3.2011, str. 1.

(4)  UL C 135, 26.5.2010, str. 2.

(5)  UL C 135, 26.5.2010, str. 12.

(6)  UL C 119, 28.5.2009, str. 2.

(7)  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/council_conclusion_17_june_en.pdf

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0466.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0230.

(10)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 21.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0453.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0092.

(13)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 95.

(14)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 18.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0072.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/64 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/64

---

Petek, 20. april 2012Konkurenčen enotni digitalni trg – e-uprava kot vodilna sila

P7_TA(2012)0140

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o konkurenčnem enotnem digitalnem trgu – e-uprava kot vodilna sila (2011/2178(INI))

2013/C 258 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pravnega reda Skupnosti na področju notranjega trga in informacijske družbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravnega reda Skupnosti na področju notranjega trga in informacijske družbe,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "EVROPA 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "EVROPA 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropska digitalna agenda" (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropska digitalna agenda" (COM(2010)0245),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o novi digitalni agendi za Evropo: 2015.eu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o novi digitalni agendi za Evropo: 2015.eu (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 31. maja 2010 o evropski digitalni agendi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 31. maja 2010 o evropski digitalni agendi,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 17. junija 2010 o strategiji Evropa 2020 vključno z digitalno agendo (točka 7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 17. junija 2010 o strategiji Evropa 2020 vključno z digitalno agendo (točka 7),

| — | ob upoštevanju Vodnika za javna naročila IKT, ki temeljijo na standardih – elementi dobre prakse, ki ga je 23. decembra 2011 objavila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Vodnika za javna naročila IKT, ki temeljijo na standardih – elementi dobre prakse, ki ga je 23. decembra 2011 objavila Komisija,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Izkoriščanje prednosti elektronskega izdajanja računov v Evropi" (COM(2010)0712), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Izkoriščanje prednosti elektronskega izdajanja računov v Evropi" (COM(2010)0712),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 922/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 922/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA) (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2011–2015 – Uporaba IKT za spodbujanje pametne, trajnostne in inovativne uprave" (COM(2010)0743), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2011–2015 – Uporaba IKT za spodbujanje pametne, trajnostne in inovativne uprave" (COM(2010)0743),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Za interoperabilnost evropskih javnih storitev – Evropska strategija interoperabilnosti (EIS) za evropske javne storitve (priloga 1) in evropski okvir interoperabilnosti (EIF) za evropske javne storitve (priloga 2)" (COM(2010)0744), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Za interoperabilnost evropskih javnih storitev – Evropska strategija interoperabilnosti (EIS) za evropske javne storitve (priloga 1) in evropski okvir interoperabilnosti (EIF) za evropske javne storitve (priloga 2)" (COM(2010)0744),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akcijski načrt za e-upravo i2010 – Pospeševanje e-uprave v Evropi za dobro vseh" (COM(2006)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akcijski načrt za e-upravo i2010 – Pospeševanje e-uprave v Evropi za dobro vseh" (COM(2006)0173),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja: Skupaj za novo rast" (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja: Skupaj za novo rast" (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2011 o zaščiti kritične informacijske infrastrukture – "Dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti" (COM(2011)0163), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2011 o zaščiti kritične informacijske infrastrukture – "Dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti" (COM(2011)0163),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. marca 2009 o zaščiti kritične informacijske infrastrukture – "Kako zaščititi Evropo pred obsežnimi kibernetskimi napadi in prekinitvami: izboljšati pripravljenost, varnost in odpornost" (COM(2009)0149), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. marca 2009 o zaščiti kritične informacijske infrastrukture – "Kako zaščititi Evropo pred obsežnimi kibernetskimi napadi in prekinitvami: izboljšati pripravljenost, varnost in odpornost" (COM(2009)0149),

| — | ob upoštevanju svežnja Komisije o odprtih podatkih, objavljenega decembra 2011, ki ga sestavljajo: sporočilo Komisije "Odprti podatki – Gonilna sila za inovacije, gospodarsko rast in pregledno upravljanje", predlog direktive Komisije o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (COM(2011)0877) in Sklep Komisije 2011/833/EU z dne 12. decembra 2011 o ponovni uporabi dokumentov Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja Komisije o odprtih podatkih, objavljenega decembra 2011, ki ga sestavljajo: sporočilo Komisije "Odprti podatki – Gonilna sila za inovacije, gospodarsko rast in pregledno upravljanje", predlog direktive Komisije o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (COM(2011)0877) in Sklep Komisije 2011/833/EU z dne 12. decembra 2011 o ponovni uporabi dokumentov Komisije,

| — | ob upoštevanju študije Evropske komisije iz leta 2011 o gospodarskem učinku informacij javnega sektorja (študija Vickery), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropske komisije iz leta 2011 o gospodarskem učinku informacij javnega sektorja (študija Vickery),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem evropskem prodajnem pravu (COM(2011)0635), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem evropskem prodajnem pravu (COM(2011)0635),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o skladnem okviru za vzpostavitev zaupanja v enotni digitalni trg za elektronsko poslovanje in spletne storitve" (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o skladnem okviru za vzpostavitev zaupanja v enotni digitalni trg za elektronsko poslovanje in spletne storitve" (COM(2011)0942),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom "Na poti k integriranemu evropskemu trgu za kartična, spletna in mobilna plačila" (COM(2011)0941), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom "Na poti k integriranemu evropskemu trgu za kartična, spletna in mobilna plačila" (COM(2011)0941),

| — | ob upoštevanju letnega poročila o napredku evropske digitalne agende za leto 2011, ki je bilo objavljeno 22. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o napredku evropske digitalne agende za leto 2011, ki je bilo objavljeno 22. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Poročilo o digitalni konkurenčnosti Evrope: glavni dosežki strategije i2010 v obdobju 2005–2009" (COM(2009)0390), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Poročilo o digitalni konkurenčnosti Evrope: glavni dosežki strategije i2010 v obdobju 2005–2009" (COM(2009)0390),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o evropskih širokopasovnih povezavah: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacija (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o evropskih širokopasovnih povezavah: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacija (4),

| — | ob upoštevanju študije o družbenem učinku IKT – SMART 2007/0068, ki je bila objavljena 30. aprila 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o družbenem učinku IKT – SMART 2007/0068, ki je bila objavljena 30. aprila 2010,

| — | ob upoštevanju poročila o ekonomskem učinku IKT – SMART 2007/0020, ki je bilo objavljeno januarja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o ekonomskem učinku IKT – SMART 2007/0020, ki je bilo objavljeno januarja 2010,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o akcijskem načrtu za e-upravo i2010 – študiji o napredku (SMART 2008/0042), objavljenega novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o akcijskem načrtu za e-upravo i2010 – študiji o napredku (SMART 2008/0042), objavljenega novembra 2009,

| — | ob upoštevanju sklepov švedskega predsedstva z dne 10. novembra 2009 o zagotavljanju učinka za eUnijo 2015, sprejetih na konferenci v Visbyju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov švedskega predsedstva z dne 10. novembra 2009 o zagotavljanju učinka za eUnijo 2015, sprejetih na konferenci v Visbyju,

| — | ob upoštevanju poročila švedskega predsedstva o zeleni družbi znanja – agendi za politiko IKT do leta 2015 za bodočo družbo znanja v Evropi, ki je bilo objavljeno septembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila švedskega predsedstva o zeleni družbi znanja – agendi za politiko IKT do leta 2015 za bodočo družbo znanja v Evropi, ki je bilo objavljeno septembra 2009,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o javnem posvetovanju o računalništvu v oblaku, ki je bilo objavljeno 5. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o javnem posvetovanju o računalništvu v oblaku, ki je bilo objavljeno 5. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akcijski načrt o e-podpisih in e-identifikaciji za lažje opravljanje čezmejnih javnih storitev na enotnem trgu" (COM(2008)0798), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akcijski načrt o e-podpisih in e-identifikaciji za lažje opravljanje čezmejnih javnih storitev na enotnem trgu" (COM(2008)0798),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (5),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0083/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0083/2012),

| A. | ker imajo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) močan neposreden in posreden vpliv na politično, gospodarsko, družbeno, kulturno in vsakdanje življenje državljanov EU; ker bi konkurenčni digitalni enotni trg, ki bi odpravil vse ovire za čezmejne e-storitve in preprečeval izkrivljanje konkurence, prinesel velike koristi državljanom EU; |
| --- | --- |

A.

ker imajo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) močan neposreden in posreden vpliv na politično, gospodarsko, družbeno, kulturno in vsakdanje življenje državljanov EU; ker bi konkurenčni digitalni enotni trg, ki bi odpravil vse ovire za čezmejne e-storitve in preprečeval izkrivljanje konkurence, prinesel velike koristi državljanom EU;

| B. | ker e-uprava združuje vso tehnologijo in uporabo za spletne informacije, usmeritev in upravne postopke; |
| --- | --- |

B.

ker e-uprava združuje vso tehnologijo in uporabo za spletne informacije, usmeritev in upravne postopke;

| C. | ker je sektor IKT neposredno odgovoren za 5 % BDP v EU, pri čemer je njegova tržna vrednost 660 milijard EUR na leto, k celotni rasti produktivnosti pa prispeva mnogo več (20 % neposredno iz sektorja IKT in 30 % iz naložb v IKT); |
| --- | --- |

C.

ker je sektor IKT neposredno odgovoren za 5 % BDP v EU, pri čemer je njegova tržna vrednost 660 milijard EUR na leto, k celotni rasti produktivnosti pa prispeva mnogo več (20 % neposredno iz sektorja IKT in 30 % iz naložb v IKT);

| D. | ker ni enotnih pravil o elektronskem izstavljanju računov in so njegove prednosti povečini neizkoriščene; |
| --- | --- |

D.

ker ni enotnih pravil o elektronskem izstavljanju računov in so njegove prednosti povečini neizkoriščene;

| E. | ker lahko IKT bistveno prispeva k uresničevanju strategije EU 2020, zlasti na področju zaposlovanja, trajnostne rasti gospodarstva in produktivnosti, krepitve moči državljanov, raziskav in razvoja, energije, inovacij in okolja, ter k soočanju z velikimi družbenimi izzivi; |
| --- | --- |

E.

ker lahko IKT bistveno prispeva k uresničevanju strategije EU 2020, zlasti na področju zaposlovanja, trajnostne rasti gospodarstva in produktivnosti, krepitve moči državljanov, raziskav in razvoja, energije, inovacij in okolja, ter k soočanju z velikimi družbenimi izzivi;

| F. | ker imajo mala in srednja podjetja zelo pomembno vlogo na digitalnem trgu; |
| --- | --- |

F.

ker imajo mala in srednja podjetja zelo pomembno vlogo na digitalnem trgu;

| G. | ker je računalništvo v oblaku gospodarsko in ekološko orodje za izboljšanje učinkovitosti informacijskih tehnologij v javnih in zasebnih podjetjih, zmanjšanje stroškov obdelave in omejitev stroškov hrambe, kar je seveda koristno, vendar je povezava med uporabnikom in strežnikom premalo varna, uporabnik pa izgubi del nadzora; |
| --- | --- |

G.

ker je računalništvo v oblaku gospodarsko in ekološko orodje za izboljšanje učinkovitosti informacijskih tehnologij v javnih in zasebnih podjetjih, zmanjšanje stroškov obdelave in omejitev stroškov hrambe, kar je seveda koristno, vendar je povezava med uporabnikom in strežnikom premalo varna, uporabnik pa izgubi del nadzora;

| H. | ker kazalnik napredka digitalne agende 2011 kaže napredek, vendar 26 % državljanov EU še nikoli ni uporabilo interneta, v prikrajšanih skupinah pa ga uporablja le 48 % ljudi; |
| --- | --- |

H.

ker kazalnik napredka digitalne agende 2011 kaže napredek, vendar 26 % državljanov EU še nikoli ni uporabilo interneta, v prikrajšanih skupinah pa ga uporablja le 48 % ljudi;

| I. | ker digitalna vrzel, tj. vrzel v dostopu do interneta ali vrzel v e-znanju/digitalni pismenosti, neposredno vpliva na sprejem e-uprave ter ovira udeležbo državljanov v javnem življenju in demokraciji; |
| --- | --- |

I.

ker digitalna vrzel, tj. vrzel v dostopu do interneta ali vrzel v e-znanju/digitalni pismenosti, neposredno vpliva na sprejem e-uprave ter ovira udeležbo državljanov v javnem življenju in demokraciji;

| J. | ker mora konkurenčni digitalni enotni trg zagotoviti uspešno vzpostavitev ultrahitrih širokopasovnih in telekomunikacijskih omrežij po vseh regijah EU ter odpraviti razlike med stopnjami razvitosti infrastrukture v državah članicah EU in med njimi, da bi zagotovil demografsko trajnost redko poseljenih regij; |
| --- | --- |

J.

ker mora konkurenčni digitalni enotni trg zagotoviti uspešno vzpostavitev ultrahitrih širokopasovnih in telekomunikacijskih omrežij po vseh regijah EU ter odpraviti razlike med stopnjami razvitosti infrastrukture v državah članicah EU in med njimi, da bi zagotovil demografsko trajnost redko poseljenih regij;

| 1. | se zaveda izjemno pomembnega prispevka sektorja IKT k industrijski politiki, inovacijam, rasti, konkurenčnosti in trgovinski bilanci EU; |
| --- | --- |

1.

se zaveda izjemno pomembnega prispevka sektorja IKT k industrijski politiki, inovacijam, rasti, konkurenčnosti in trgovinski bilanci EU;

| 2. | poudarja, da imajo uporabniki ključno vlogo v digitalni strategiji ter da je treba v EU nujno okrepiti ozaveščenost, vlogo, udeležbo, vidik in zaupanje uporabnikov na področju varnosti in zasebnosti v informacijski družbi ter razviti človeški kapital, povezan z IKT; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da imajo uporabniki ključno vlogo v digitalni strategiji ter da je treba v EU nujno okrepiti ozaveščenost, vlogo, udeležbo, vidik in zaupanje uporabnikov na področju varnosti in zasebnosti v informacijski družbi ter razviti človeški kapital, povezan z IKT;

| 3. | ponovno potrjuje, da e-uprava krepi vlogo evropskih državljanov ter pomaga pri preoblikovanju in posodabljanju javne uprave tako, da povečuje njeno preglednost in odgovornost ter zmanjšuje stroške javnih storitev; |
| --- | --- |

3.

ponovno potrjuje, da e-uprava krepi vlogo evropskih državljanov ter pomaga pri preoblikovanju in posodabljanju javne uprave tako, da povečuje njeno preglednost in odgovornost ter zmanjšuje stroške javnih storitev;

| 4. | poudarja, da ovire za privzem e-uprave niso le tehnološke, ampak tudi organizacijske, politične, pravne in kulturne, ter da so uspešne rešitve in prakse običajno zelo odvisne od lokalnih razmer; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da ovire za privzem e-uprave niso le tehnološke, ampak tudi organizacijske, politične, pravne in kulturne, ter da so uspešne rešitve in prakse običajno zelo odvisne od lokalnih razmer;

| 5. | poudarja, da je lahko vzpostavitev evropskega območja e-uprave bistven del agende Obzorje 2020, saj povečuje gospodarsko in socialno rast, spodbuja inovacije in razvoj človeškega kapitala ter prispeva k obvladovanju družbenih in političnih izzivov, s katerimi se srečuje EU; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je lahko vzpostavitev evropskega območja e-uprave bistven del agende Obzorje 2020, saj povečuje gospodarsko in socialno rast, spodbuja inovacije in razvoj človeškega kapitala ter prispeva k obvladovanju družbenih in političnih izzivov, s katerimi se srečuje EU;

| 6. | poudarja, da je treba upoštevati digitalno ločnico in si prizadevati za njeno odpravo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba upoštevati digitalno ločnico in si prizadevati za njeno odpravo;

| 7. | ugotavlja, da računalništvo v oblaku omogoča dostop do skupnega pola virov informacijske tehnologije, ki jih je mogoče z minimalnim naporom in sodelovanjem ponudnikov storitev hitro posredovati, ter da je učinkovitost oblaka v njegovi prilagodljivosti, večji produktivnosti in vlogi pri ohranjanju okolja, mora pa biti predvsem tehnično zanesljiv in odporen; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da računalništvo v oblaku omogoča dostop do skupnega pola virov informacijske tehnologije, ki jih je mogoče z minimalnim naporom in sodelovanjem ponudnikov storitev hitro posredovati, ter da je učinkovitost oblaka v njegovi prilagodljivosti, večji produktivnosti in vlogi pri ohranjanju okolja, mora pa biti predvsem tehnično zanesljiv in odporen;

Akcijski načrt za e-upravo

| 8. | pozdravlja sprejetje Evropskega akcijskega načrta za e-upravo 2011–2015, evropske strategije za interoperabilnost (EIS) in evropskega okvira interoperabilnosti (EIF) za evropske javne storitve (EPS); poziva države članice, naj nacionalne strategije hitro uskladijo s temi krovnimi politikami; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja sprejetje Evropskega akcijskega načrta za e-upravo 2011–2015, evropske strategije za interoperabilnost (EIS) in evropskega okvira interoperabilnosti (EIF) za evropske javne storitve (EPS); poziva države članice, naj nacionalne strategije hitro uskladijo s temi krovnimi politikami;

| 9. | podpira splošne cilje povečanja uporabe storitev e-uprave do leta 2015 na 50 % državljanov (z 41 %) in 80 % podjetij (s 75 %), vendar poziva Komisijo in države članice, naj te cilje obravnavajo kot najnižje pragove; |
| --- | --- |

9.

podpira splošne cilje povečanja uporabe storitev e-uprave do leta 2015 na 50 % državljanov (z 41 %) in 80 % podjetij (s 75 %), vendar poziva Komisijo in države članice, naj te cilje obravnavajo kot najnižje pragove;

| 10. | poziva k razvoju posebnih programov in platform e-uprave, da bi se ohranila in spodbujala lokalna, regionalna, etnična ter jezikovna raznolikost; |
| --- | --- |

10.

poziva k razvoju posebnih programov in platform e-uprave, da bi se ohranila in spodbujala lokalna, regionalna, etnična ter jezikovna raznolikost;

| 11. | obžaluje, da se je sodeč po kazalniku napredka digitalne agende 2011 le 50 % uporabnikov e-uprave poslužilo izpolnjevanja obrazcev na spletu; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da se je sodeč po kazalniku napredka digitalne agende 2011 le 50 % uporabnikov e-uprave poslužilo izpolnjevanja obrazcev na spletu;

| 12. | ugotavlja, da obstaja povezava med BDP in razpoložljivostjo storitev e-uprave, ter poziva k ustreznemu financiranju razvoja e-uprave tako na nacionalni kot na evropski ravni; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da obstaja povezava med BDP in razpoložljivostjo storitev e-uprave, ter poziva k ustreznemu financiranju razvoja e-uprave tako na nacionalni kot na evropski ravni;

| 13. | poudarja, da državljani in podjetja vedno bolj uporabljajo internet na mobilnih napravah, ter poziva, naj se storitve e-uprave zagotavljajo prek več poti, vključno s klicnimi centri in mobilnim internetom (m-uprava), in se temu primerno prilagodijo; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da državljani in podjetja vedno bolj uporabljajo internet na mobilnih napravah, ter poziva, naj se storitve e-uprave zagotavljajo prek več poti, vključno s klicnimi centri in mobilnim internetom (m-uprava), in se temu primerno prilagodijo;

| 14. | poudarja, da uspešna e-uprava terja celovito povezovanje in optimizacijo upravnih postopkov ob upoštevanju pravice do lokalne samouprave na vseh ravneh uprave; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da uspešna e-uprava terja celovito povezovanje in optimizacijo upravnih postopkov ob upoštevanju pravice do lokalne samouprave na vseh ravneh uprave;

| 15. | poudarja, da storitve e-uprave prinašajo prednosti, zlasti za državljane EU in podjetnike, predvsem mala in srednja podjetja, ki se pogosto srečujejo z nepremostljivimi ovirami pri čezmejnem poslovanju v EU, saj zmanjšujejo upravne stroške in bremena, povečujejo produktivnost, učinkovitost, konkurenčnost, preglednost, odprtost, uspešnost politike in dostopnost ter poenostavljajo postopke, olajšale pa naj bi tudi doseganje sinergij ter skupno rabo virov in zmogljivosti med podjetji ter zagotovile, da bi bilo profesionalno okolje malih in srednjih podjetij bolj usmerjeno v sodelovanje; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da storitve e-uprave prinašajo prednosti, zlasti za državljane EU in podjetnike, predvsem mala in srednja podjetja, ki se pogosto srečujejo z nepremostljivimi ovirami pri čezmejnem poslovanju v EU, saj zmanjšujejo upravne stroške in bremena, povečujejo produktivnost, učinkovitost, konkurenčnost, preglednost, odprtost, uspešnost politike in dostopnost ter poenostavljajo postopke, olajšale pa naj bi tudi doseganje sinergij ter skupno rabo virov in zmogljivosti med podjetji ter zagotovile, da bi bilo profesionalno okolje malih in srednjih podjetij bolj usmerjeno v sodelovanje;

| 16. | poziva države članice in Komisijo, naj objavijo javno financirane podatke v strojno čitljivi obliki (in v realnem času) z odprto licenco, da bo mogoče informacije javnega sektorja inovativno ponovno uporabiti na akademskem področju, tudi za študente, ter za splošno javnost, raziskave in razvoj podjetij, s čimer se bo povečala tudi preglednost; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice in Komisijo, naj objavijo javno financirane podatke v strojno čitljivi obliki (in v realnem času) z odprto licenco, da bo mogoče informacije javnega sektorja inovativno ponovno uporabiti na akademskem področju, tudi za študente, ter za splošno javnost, raziskave in razvoj podjetij, s čimer se bo povečala tudi preglednost;

| 17. | poudarja, da še vedno ni jasne opredelitve izraza "javni upravni podatki" in da je treba za razjasnitev njegovega natančnega pomena z javno razpravo oblikovati skupno razumevanje; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da še vedno ni jasne opredelitve izraza "javni upravni podatki" in da je treba za razjasnitev njegovega natančnega pomena z javno razpravo oblikovati skupno razumevanje;

| 18. | poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bodo izobraževalni zavodi in kulturne ustanove ostali zunaj področja uporabe Direktive 2003/98/ES; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bodo izobraževalni zavodi in kulturne ustanove ostali zunaj področja uporabe Direktive 2003/98/ES;

| 19. | ugotavlja, da so glavne ovire za čezmejni dostop do e-storitev javnih uprav povezane z uporabo e-identifikacije in e-podpisov ter da je na ravni EU prisotno pomanjkanje interoperabilnosti; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da so glavne ovire za čezmejni dostop do e-storitev javnih uprav povezane z uporabo e-identifikacije in e-podpisov ter da je na ravni EU prisotno pomanjkanje interoperabilnosti;

| 20. | meni, da je treba za zagotovitev učinkovitih vseevropskih čezmejnih storitev e-uprave, ki omogočajo dvosmerno in/ali avtomatizirano interakcijo med upravami in državljani in/ali podjetji, vzpostaviti jasen in skladen pravni okvir EU za medsebojno priznavanje e-avtentifikacije, e-identifikacije in e-podpisov; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba za zagotovitev učinkovitih vseevropskih čezmejnih storitev e-uprave, ki omogočajo dvosmerno in/ali avtomatizirano interakcijo med upravami in državljani in/ali podjetji, vzpostaviti jasen in skladen pravni okvir EU za medsebojno priznavanje e-avtentifikacije, e-identifikacije in e-podpisov;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj državljane nenehno obveščajo o obstoječih portalih EU, kot sta SOLVIT in Tvoja Evropa, saj sedanje pomanjkanje informacij ovira nadaljnji razvoj poslovnega okolja in varstvo potrošnikov, zlasti v čezmejnih okoljih; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj državljane nenehno obveščajo o obstoječih portalih EU, kot sta SOLVIT in Tvoja Evropa, saj sedanje pomanjkanje informacij ovira nadaljnji razvoj poslovnega okolja in varstvo potrošnikov, zlasti v čezmejnih okoljih;

| 22. | poziva Komisijo, naj spremlja vsa svoja obstoječa spletna orodja za reševanje težav in informacijske portale ter tiste, ki jih zagotavljajo države članice, in jih po možnosti poveže ali združi; oblikovanje novih spletnih portalov priporoča le v primerih, kadar ni mogoča vključitev v obstoječe rešitve; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj spremlja vsa svoja obstoječa spletna orodja za reševanje težav in informacijske portale ter tiste, ki jih zagotavljajo države članice, in jih po možnosti poveže ali združi; oblikovanje novih spletnih portalov priporoča le v primerih, kadar ni mogoča vključitev v obstoječe rešitve;

| 23. | pozdravlja sprejetje akcijskega načrta za e-podpise in e-identifikacijo in pilotnega projekta STORK ter njun prispevek k interoperabilnosti čezmejnih javnih storitev; poziva Komisijo, naj revidira direktivo o elektronskem podpisu, ter poziva k sprejetju sklepa o medsebojnem priznavanju elektronske identifikacije in avtentifikacije; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja sprejetje akcijskega načrta za e-podpise in e-identifikacijo in pilotnega projekta STORK ter njun prispevek k interoperabilnosti čezmejnih javnih storitev; poziva Komisijo, naj revidira direktivo o elektronskem podpisu, ter poziva k sprejetju sklepa o medsebojnem priznavanju elektronske identifikacije in avtentifikacije;

| 24. | poudarja, da morajo biti osebni podatki pri javnih strukturah za obdelavo podatkov v izobraževalnih institucijah in kulturnih ustanovah zaščiteni s pravicami do dostopa, vezanimi na posameznika, da bi te podatke zaščitili pred nepooblaščeno uporabo; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da morajo biti osebni podatki pri javnih strukturah za obdelavo podatkov v izobraževalnih institucijah in kulturnih ustanovah zaščiteni s pravicami do dostopa, vezanimi na posameznika, da bi te podatke zaščitili pred nepooblaščeno uporabo;

| 25. | meni, da interoperabilnost e-podpisov z vidika e-uprave vključuje tako pravne vidike (uporaba e-podpisov v javnem sektorju – člen 3(7) direktive o elektronskem podpisu, razmerje podpis/avtentifikacija, dilema nadzor/akreditacija, nacionalni vidik, ravni varnosti, kvalifikacija podpisov) kot tehnične vidike (identifikatorji potrdil, vrsta podpisov, oblika podpisov, potrjevanje podpisov); meni, da bi moralo biti za razvoj aplikacij, ki bi zagotavljale popolno interoperabilnost storitve evropskih e-podpisov pri potrjevanju podpisov, najpomembnejše priporočilo, naj se ustanovi združenje organov za potrjevanje (FVA), ki bo skrbelo, da bodo nacionalni organi za potrjevanje (NVA) v državah članicah med seboj usklajeni (6); |
| --- | --- |

25.

meni, da interoperabilnost e-podpisov z vidika e-uprave vključuje tako pravne vidike (uporaba e-podpisov v javnem sektorju – člen 3(7) direktive o elektronskem podpisu, razmerje podpis/avtentifikacija, dilema nadzor/akreditacija, nacionalni vidik, ravni varnosti, kvalifikacija podpisov) kot tehnične vidike (identifikatorji potrdil, vrsta podpisov, oblika podpisov, potrjevanje podpisov); meni, da bi moralo biti za razvoj aplikacij, ki bi zagotavljale popolno interoperabilnost storitve evropskih e-podpisov pri potrjevanju podpisov, najpomembnejše priporočilo, naj se ustanovi združenje organov za potrjevanje (FVA), ki bo skrbelo, da bodo nacionalni organi za potrjevanje (NVA) v državah članicah med seboj usklajeni (6);

| 26. | je seznanjen s tem, da je Komisija pooblastila organizacije CEN, CENELEC in ETSI, da posodobijo in poenostavijo okvir za evropsko standardizacijo e-podpisov; poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži letno poročilo o napredku, temelječe na poročilih, ki jih dvakrat letno pripravijo evropski organi za standardizacijo; |
| --- | --- |

26.

je seznanjen s tem, da je Komisija pooblastila organizacije CEN, CENELEC in ETSI, da posodobijo in poenostavijo okvir za evropsko standardizacijo e-podpisov; poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži letno poročilo o napredku, temelječe na poročilih, ki jih dvakrat letno pripravijo evropski organi za standardizacijo;

| 27. | poziva države članice, naj razvijejo odprto didaktično programsko opremo v evropskih izobraževalnih ustanovah, si izmenjajo primere najboljše prakse ter razvijejo spletne platforme za sodelovanje glede izobraževalnega gradiva in virov, ki bodo za študente brezplačni, pri tem pa upoštevajo določbe o varstvu podatkov in avtorskih pravicah; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj razvijejo odprto didaktično programsko opremo v evropskih izobraževalnih ustanovah, si izmenjajo primere najboljše prakse ter razvijejo spletne platforme za sodelovanje glede izobraževalnega gradiva in virov, ki bodo za študente brezplačni, pri tem pa upoštevajo določbe o varstvu podatkov in avtorskih pravicah;

| 28. | poudarja, da je treba aplikacije e-uprave pregledati in po potrebi spremeniti, da bodo odprte tudi za uporabnike nerezidente; poudarja, da je interoperabilnost potrebna na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba aplikacije e-uprave pregledati in po potrebi spremeniti, da bodo odprte tudi za uporabnike nerezidente; poudarja, da je interoperabilnost potrebna na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU;

| 29. | meni, da interoperabilnost aplikacij e-uprave zahteva interoperabilnost nacionalnih infrastruktur zasebnih ključev (PKI), ki jo zagotavlja evropska služba za potrjevanje (evropski most); |
| --- | --- |

29.

meni, da interoperabilnost aplikacij e-uprave zahteva interoperabilnost nacionalnih infrastruktur zasebnih ključev (PKI), ki jo zagotavlja evropska služba za potrjevanje (evropski most);

| 30. | pozdravlja začetek javnega posvetovanja v zvezi z osnutkom smernic o povezavah med standardizacijo IKT in javnim naročanjem ter poziva k pripravi predloga o tej temi; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja začetek javnega posvetovanja v zvezi z osnutkom smernic o povezavah med standardizacijo IKT in javnim naročanjem ter poziva k pripravi predloga o tej temi;

| 31. | poziva države članice, naj razvijejo nacionalne strategije na področju e-uprave, ki bodo v skladu s cilji in nalogami akcijskega načrta za e-upravo in digitalno agendo, kot sredstvo za razvoj evropskega enotnega digitalnega trga in evropskega območja e-uprave; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj razvijejo nacionalne strategije na področju e-uprave, ki bodo v skladu s cilji in nalogami akcijskega načrta za e-upravo in digitalno agendo, kot sredstvo za razvoj evropskega enotnega digitalnega trga in evropskega območja e-uprave;

| 32. | opozarja, da je treba pri razvoju akcijskega načrta za evropske e-upravo, infrastrukture in storitve na vseh ravneh upoštevati varnostno-tehnične zahteve ter zagotoviti čim večje varstvo zasebnosti ter osebnih in finančnih podatkov, da bi preprečili nezakonit nadzor; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da je treba pri razvoju akcijskega načrta za evropske e-upravo, infrastrukture in storitve na vseh ravneh upoštevati varnostno-tehnične zahteve ter zagotoviti čim večje varstvo zasebnosti ter osebnih in finančnih podatkov, da bi preprečili nezakonit nadzor;

| 33. | poziva države članice, naj uporabljajo orodja IKT, da bi izboljšale preglednost, odgovornost in udeležbo državljanov, povečale učinkovitost in konkurenčnost, zmanjšale upravna bremena, čas in stroške, izboljšale upravne procese, zmanjšale emisije ogljika, prihranile javna sredstva in prispevale k bolj participativni demokraciji ter hkrati okrepile zaupanje; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj uporabljajo orodja IKT, da bi izboljšale preglednost, odgovornost in udeležbo državljanov, povečale učinkovitost in konkurenčnost, zmanjšale upravna bremena, čas in stroške, izboljšale upravne procese, zmanjšale emisije ogljika, prihranile javna sredstva in prispevale k bolj participativni demokraciji ter hkrati okrepile zaupanje;

| 34. | spodbuja države članice, naj javne subjekte obvežejo, da bodo dali podatke na razpolago prek registrov in katalogov javnih podatkov ter zagotovili, da se bodo določila pravila o razkritju in ponovni uporabi, pri čemer je treba upoštevati pravo o avtorskih pravicah in varstvu podatkovnih zbirk; |
| --- | --- |

34.

spodbuja države članice, naj javne subjekte obvežejo, da bodo dali podatke na razpolago prek registrov in katalogov javnih podatkov ter zagotovili, da se bodo določila pravila o razkritju in ponovni uporabi, pri čemer je treba upoštevati pravo o avtorskih pravicah in varstvu podatkovnih zbirk;

| 35. | poziva države članice, naj uvedejo storitev "vse na enem mestu" in uporabljajo posrednike, da bi tako za domače kot za čezmejne storitve e-uprave zagotovile brezhiben, enoten in lahko dostopen sistem kontaktnih točk za uporabnike; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, naj uvedejo storitev "vse na enem mestu" in uporabljajo posrednike, da bi tako za domače kot za čezmejne storitve e-uprave zagotovile brezhiben, enoten in lahko dostopen sistem kontaktnih točk za uporabnike;

| 36. | poudarja, da lahko storitve e-uprave izboljšajo kakovost naše demokracije in imajo lahko pomembno vlogo pri povečanju aktivne udeležbe državljanov, zlasti mladih generacij, ter podjetij v javnem in političnem življenju ter v demokratičnih procesih; v zvezi s tem meni, da je treba spodbujati pilotna posvetovanja ali referendume, zlasti na lokalni ravni; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da lahko storitve e-uprave izboljšajo kakovost naše demokracije in imajo lahko pomembno vlogo pri povečanju aktivne udeležbe državljanov, zlasti mladih generacij, ter podjetij v javnem in političnem življenju ter v demokratičnih procesih; v zvezi s tem meni, da je treba spodbujati pilotna posvetovanja ali referendume, zlasti na lokalni ravni;

| 37. | pozdravlja uvedbo spletne zbirke programske opreme (Online Collection Software), ki je bil na pobudo Komisije oblikovan v okviru programa ISA in ki naj bi podpisnikom omogočil, da od 1. aprila 2012 na spletu podprejo predlagano državljansko pobudo, pobudnikom peticij pa, da na njej urejajo zbiranje, shranjevanje in vlogo podpisov; zato želi, da bi se čim prej izvedle strategije e-uprave; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja uvedbo spletne zbirke programske opreme (Online Collection Software), ki je bil na pobudo Komisije oblikovan v okviru programa ISA in ki naj bi podpisnikom omogočil, da od 1. aprila 2012 na spletu podprejo predlagano državljansko pobudo, pobudnikom peticij pa, da na njej urejajo zbiranje, shranjevanje in vlogo podpisov; zato želi, da bi se čim prej izvedle strategije e-uprave;

| 38. | poudarja, da je treba za namen izvajanja interoperabilnih čezmejnih storitev e-uprave zagotoviti inovativno arhitekturo in tehnologije (javne storitve v oblakih, v storitve usmerjena arhitektura), ter poziva k nadgradnji infrastrukture e-vlade IPv6 in spletnih storitev javnega interesa; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba za namen izvajanja interoperabilnih čezmejnih storitev e-uprave zagotoviti inovativno arhitekturo in tehnologije (javne storitve v oblakih, v storitve usmerjena arhitektura), ter poziva k nadgradnji infrastrukture e-vlade IPv6 in spletnih storitev javnega interesa;

| 39. | priznava, da ima računalništvo v oblaku za podjetja in državljane velik potencial; vendar poudarja, da sta zaradi večje rabe storitev v oblaku potrebna nadzor nad preselitvijo informacijskih tehnologij in strogo nadzorovanje dostopa do strežnikov in podatkov, da bi med drugim preprečili, da bi jih v komercialne namene brez dovoljenja uporabljale druge strani, zato je treba ta vprašanja v skladu s predlogom Komisije (COM(2012)0011), COM(2012)0010)) obravnavati v okviru reforme predpisov EU o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

39.

priznava, da ima računalništvo v oblaku za podjetja in državljane velik potencial; vendar poudarja, da sta zaradi večje rabe storitev v oblaku potrebna nadzor nad preselitvijo informacijskih tehnologij in strogo nadzorovanje dostopa do strežnikov in podatkov, da bi med drugim preprečili, da bi jih v komercialne namene brez dovoljenja uporabljale druge strani, zato je treba ta vprašanja v skladu s predlogom Komisije (COM(2012)0011), COM(2012)0010)) obravnavati v okviru reforme predpisov EU o varstvu podatkov;

| 40. | poudarja, da je varni čezmejni sistem e-uprave bistveni del evropskega programa za zaščito kritične infrastrukture; poziva k uvedbi ustreznih ukrepov za zagotovitev varstva podatkov in zasebnosti ter zmanjšanje izpostavljenosti kibernetskim napadom na najnižjo možno raven; priznava pomembno vlogo agencije ENISA z vidika podpore prizadevanjem EU in držav članic za zagotavljanje varnih in stabilnih storitev e-uprave; poziva k uvedbi resnično demokratičnih oblik nadzora nad uporabo podatkov in metodami uporabe; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je varni čezmejni sistem e-uprave bistveni del evropskega programa za zaščito kritične infrastrukture; poziva k uvedbi ustreznih ukrepov za zagotovitev varstva podatkov in zasebnosti ter zmanjšanje izpostavljenosti kibernetskim napadom na najnižjo možno raven; priznava pomembno vlogo agencije ENISA z vidika podpore prizadevanjem EU in držav članic za zagotavljanje varnih in stabilnih storitev e-uprave; poziva k uvedbi resnično demokratičnih oblik nadzora nad uporabo podatkov in metodami uporabe;

| 41. | pozdravlja prispevek programov IDA, IDABCD in ISA, obsežnih pilotnih projektov v okviru programa za konkurenčnost in inovativnost ter foruma e-praksa k oblikovanju in izvajanju čezmejnih interoperabilnih rešitev; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dolgoročno trajnost teh ukrepov; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja prispevek programov IDA, IDABCD in ISA, obsežnih pilotnih projektov v okviru programa za konkurenčnost in inovativnost ter foruma e-praksa k oblikovanju in izvajanju čezmejnih interoperabilnih rešitev; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dolgoročno trajnost teh ukrepov;

| 42. | pozdravlja in podpira predlog za "instrument za povezovanje Evrope", ki predvideva dodelitev sredstev v višini skoraj 9,2 milijarde EUR za podpiranje naložb v hitra in ultra hitra širokopasovna omrežja ter v vseevropske digitalne storitve; prek instrumenta za povezovanje Evrope se bodo zagotavljale subvencije za izgradnjo infrastrukture, potrebne za uvedbo e-identifikacijske kartice, e-identifikacije, e-uprave, e-javnih naročil, e-zdravstva, e-pravosodja in carinskih storitev, prav tako pa bo ta instrument prispeval k zagotavljanju interoperabilnosti in pokrivanju stroškov upravljanja te infrastrukture na evropski ravni, s čimer bo povezal infrastrukture držav članic; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja in podpira predlog za "instrument za povezovanje Evrope", ki predvideva dodelitev sredstev v višini skoraj 9,2 milijarde EUR za podpiranje naložb v hitra in ultra hitra širokopasovna omrežja ter v vseevropske digitalne storitve; prek instrumenta za povezovanje Evrope se bodo zagotavljale subvencije za izgradnjo infrastrukture, potrebne za uvedbo e-identifikacijske kartice, e-identifikacije, e-uprave, e-javnih naročil, e-zdravstva, e-pravosodja in carinskih storitev, prav tako pa bo ta instrument prispeval k zagotavljanju interoperabilnosti in pokrivanju stroškov upravljanja te infrastrukture na evropski ravni, s čimer bo povezal infrastrukture držav članic;

| 43. | meni, da bo pobuda o projektnih obveznicah strategije Evropa 2020 mobilizirala zasebna finančna sredstva za ciljno usmerjeno vlaganje v prihodnje ključne infrastrukture EU, kot so ceste, železnice, energetska omrežja in cevovodi ter širokopasovna omrežja; |
| --- | --- |

43.

meni, da bo pobuda o projektnih obveznicah strategije Evropa 2020 mobilizirala zasebna finančna sredstva za ciljno usmerjeno vlaganje v prihodnje ključne infrastrukture EU, kot so ceste, železnice, energetska omrežja in cevovodi ter širokopasovna omrežja;

| 44. | ponovno poudarja pomen prihodnjih visokohitrostnih storitev, ki bodo pripomogle k uresničitvi ciljev EU v zvezi z energetsko učinkovitostjo in varnostjo ter drugih komunikacijskih zmogljivosti (npr. učinkovite in pametne prevozne sisteme ter komunikacijske sisteme med osebo in napravo); |
| --- | --- |

44.

ponovno poudarja pomen prihodnjih visokohitrostnih storitev, ki bodo pripomogle k uresničitvi ciljev EU v zvezi z energetsko učinkovitostjo in varnostjo ter drugih komunikacijskih zmogljivosti (npr. učinkovite in pametne prevozne sisteme ter komunikacijske sisteme med osebo in napravo);

| 45. | pozdravlja sprejetje svežnja o odprtih podatkih in poziva države članice, naj podpirajo inovativno ponovno uporabo (neosebnih) podatkov javnega sektorja; poziva k izboljšanju udeležbe lokalnih in regionalnih organov glede dostopa do podatkov javnega sektorja, da bi izboljšali zagotavljanje informacij javnosti, podjetjem in ustanovam ter poenostavili ustvarjanje novih delovnih mest in spodbudili razvoj tako na lokalni kot regionalni ravni; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja sprejetje svežnja o odprtih podatkih in poziva države članice, naj podpirajo inovativno ponovno uporabo (neosebnih) podatkov javnega sektorja; poziva k izboljšanju udeležbe lokalnih in regionalnih organov glede dostopa do podatkov javnega sektorja, da bi izboljšali zagotavljanje informacij javnosti, podjetjem in ustanovam ter poenostavili ustvarjanje novih delovnih mest in spodbudili razvoj tako na lokalni kot regionalni ravni;

| 46. | poudarja pomen merilnih metodologij (kvalitativnih in kvantitativnih), ki so osredotočene na uspešnost in učinkovitost e-uprave ter demokracijo ter temeljijo na ciljih SMART (7), ki bi jih morale uprave dejavno uporabljati; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen merilnih metodologij (kvalitativnih in kvantitativnih), ki so osredotočene na uspešnost in učinkovitost e-uprave ter demokracijo ter temeljijo na ciljih SMART (7), ki bi jih morale uprave dejavno uporabljati;

| 47. | obžaluje, da se države članice še niso dogovorile o seznamu vseh najpomembnejših čezmejnih javnih storitev, ki naj bi bil objavljen na spletu do leta 2015; poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da se države članice še niso dogovorile o seznamu vseh najpomembnejših čezmejnih javnih storitev, ki naj bi bil objavljen na spletu do leta 2015; poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za uresničitev tega cilja;

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo in uvedejo posebna orodja informacijske in komunikacijske tehnologije za spodbujanje e-participacije, kot so enotni sistemi e-peticij, da bi imeli državljani EU in predstavniška združenja konkretno možnost uporabiti pravico državljanske pobude v skladu s členom 11 PEU; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo in uvedejo posebna orodja informacijske in komunikacijske tehnologije za spodbujanje e-participacije, kot so enotni sistemi e-peticij, da bi imeli državljani EU in predstavniška združenja konkretno možnost uporabiti pravico državljanske pobude v skladu s členom 11 PEU;

| 49. | opozarja na bistveno zavezo k zmanjševanju vrzeli pri digitalni pismenosti in kompetencah za polovico do leta 2015, zato pozdravlja predloge za okrepitev digitalne pismenosti, znanj in veščin ter e-vključevanja, zlasti predlog, da bi digitalna pismenost in z njo povezani elementi postali prednostna naloga uredbe o Evropskem socialnem skladu (2014–2020); ponovno navaja, da je potreben pristop, po katerem noben državljan ne sme ostati brez pomoči (vključenost po definiciji), in poudarja potrebo po zasnovi storitev e-uprave, ki bodo usmerjene v uporabnike in državljane; |
| --- | --- |

49.

opozarja na bistveno zavezo k zmanjševanju vrzeli pri digitalni pismenosti in kompetencah za polovico do leta 2015, zato pozdravlja predloge za okrepitev digitalne pismenosti, znanj in veščin ter e-vključevanja, zlasti predlog, da bi digitalna pismenost in z njo povezani elementi postali prednostna naloga uredbe o Evropskem socialnem skladu (2014–2020); ponovno navaja, da je potreben pristop, po katerem noben državljan ne sme ostati brez pomoči (vključenost po definiciji), in poudarja potrebo po zasnovi storitev e-uprave, ki bodo usmerjene v uporabnike in državljane;

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo programe za digitalno usposabljanje, da bi spodbudile celovito uporabo storitev e-uprave, izboljšajo digitalno pismenost in premagajo e-ovire, s katerimi se soočajo mala in srednja podjetja in prikrajšane skupine prebivalstva, denimo starejši, invalidi, manjšine, priseljenci, brezposelni in osebe, ki živijo na oddaljenih območjih Unije; zato bi bilo treba e-učenje vključiti v nacionalno politiko izobraževanja in usposabljanja, tudi v oblikovanje programov, ocenjevanje rezultatov usposabljanja ter poklicni razvoj strokovnjakov s področja izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo programe za digitalno usposabljanje, da bi spodbudile celovito uporabo storitev e-uprave, izboljšajo digitalno pismenost in premagajo e-ovire, s katerimi se soočajo mala in srednja podjetja in prikrajšane skupine prebivalstva, denimo starejši, invalidi, manjšine, priseljenci, brezposelni in osebe, ki živijo na oddaljenih območjih Unije; zato bi bilo treba e-učenje vključiti v nacionalno politiko izobraževanja in usposabljanja, tudi v oblikovanje programov, ocenjevanje rezultatov usposabljanja ter poklicni razvoj strokovnjakov s področja izobraževanja in usposabljanja;

| 51. | obžaluje preložitev zakonodajnega predloga za zagotovitev, da bodo spletne strani javnega sektorja do leta 2015 v celoti dostopne; pozdravlja načrt za digitalno vključevanje in poziva k izvajanju pobude za dostopnost spleta (WAI), tudi smernic za dostopnost spletnih vsebin (WCAG) za portale e-uprave, ter k uvedbi ustreznih razpoložljivih in cenovno dostopnih terminalov, ki bodo prilagojeni potrebam invalidov; |
| --- | --- |

51.

obžaluje preložitev zakonodajnega predloga za zagotovitev, da bodo spletne strani javnega sektorja do leta 2015 v celoti dostopne; pozdravlja načrt za digitalno vključevanje in poziva k izvajanju pobude za dostopnost spleta (WAI), tudi smernic za dostopnost spletnih vsebin (WCAG) za portale e-uprave, ter k uvedbi ustreznih razpoložljivih in cenovno dostopnih terminalov, ki bodo prilagojeni potrebam invalidov;

| 52. | za zagotovitev kakovostnega izvajanja teh storitev priporoča, da se jih prilagodi mednarodnim standardom, normam in smernicam o najboljši praksi, kot sta ISO 27001 v zvezi z varovanjem informacij ali ISO 20000 v zvezi s kakovostjo procesov upravljanja storitev informacijske tehnologije; |
| --- | --- |

52.

za zagotovitev kakovostnega izvajanja teh storitev priporoča, da se jih prilagodi mednarodnim standardom, normam in smernicam o najboljši praksi, kot sta ISO 27001 v zvezi z varovanjem informacij ali ISO 20000 v zvezi s kakovostjo procesov upravljanja storitev informacijske tehnologije;

E-javna naročila

| 53. | poudarja, da e-javna naročila omogočajo javno naročanje v EU in javnim organom zagotavljajo kar največjo izbiro, kar prispeva k učinkoviti porabi denarja, preglednosti, odgovornosti, javnemu zaupanju ter krepitvi notranjega trga in konkurence; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da e-javna naročila omogočajo javno naročanje v EU in javnim organom zagotavljajo kar največjo izbiro, kar prispeva k učinkoviti porabi denarja, preglednosti, odgovornosti, javnemu zaupanju ter krepitvi notranjega trga in konkurence;

| 54. | poudarja, da javna poraba EU-27 predstavlja 16 % BDP, in poziva, da se do leta 2015 e-javna naročila uporabljajo za vsa javna naročila; poziva, da se e-javna naročila uporabljajo tudi za koncesije; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da javna poraba EU-27 predstavlja 16 % BDP, in poziva, da se do leta 2015 e-javna naročila uporabljajo za vsa javna naročila; poziva, da se e-javna naročila uporabljajo tudi za koncesije;

| 55. | obžaluje, da je leta 2010 le 13 % podjetij EU uporabilo internet za vlogo predloga javnim organom prek elektronskega sistema javnih naročil; poziva države članice, naj spodbudijo udeležbo malih in srednjih podjetij v e-javnih naročilih; |
| --- | --- |

55.

obžaluje, da je leta 2010 le 13 % podjetij EU uporabilo internet za vlogo predloga javnim organom prek elektronskega sistema javnih naročil; poziva države članice, naj spodbudijo udeležbo malih in srednjih podjetij v e-javnih naročilih;

| 56. | poudarja, da e-javna naročila vključujejo dve fazi: fazo pred dodelitvijo (8) in fazo po dodelitvi (9); poziva države članice, naj do leta 2015 na svojih portalih e-javnih naročil v celoti izvedejo in povežejo obe fazi; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da e-javna naročila vključujejo dve fazi: fazo pred dodelitvijo (8) in fazo po dodelitvi (9); poziva države članice, naj do leta 2015 na svojih portalih e-javnih naročil v celoti izvedejo in povežejo obe fazi;

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo kakovostno raven projektov na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki se izvajajo v javni upravi, da bi zagotovile uresničevanje strateških ciljev uprave na področju inovacij ter dvig splošnih standardov glede kakovosti, rokov in stroškov pri razpisih; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo kakovostno raven projektov na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki se izvajajo v javni upravi, da bi zagotovile uresničevanje strateških ciljev uprave na področju inovacij ter dvig splošnih standardov glede kakovosti, rokov in stroškov pri razpisih;

| 58. | poziva Komisijo in države članice, naj pri centralnih in lokalnih državnih organih spodbujajo model predkomercialnih razpisov (pre-commercial procurement, PCP), ki javnim naročnikom omogoča delitev tveganj in ugodnosti načrtovanja z dobavitelji, oblikovanje prototipov in preskušanje novih proizvodov in storitev, zbiranje virov več naročnikov in ustvarjanje optimalnih pogojev za široko zasnovano trženje in širjenje rezultatov dejavnosti na področju raziskav in razvoja, omogočajo pa jim tudi, da takšne projekte ohranijo v mejah operativnega proračuna, ki jim je dodeljen; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo in države članice, naj pri centralnih in lokalnih državnih organih spodbujajo model predkomercialnih razpisov (pre-commercial procurement, PCP), ki javnim naročnikom omogoča delitev tveganj in ugodnosti načrtovanja z dobavitelji, oblikovanje prototipov in preskušanje novih proizvodov in storitev, zbiranje virov več naročnikov in ustvarjanje optimalnih pogojev za široko zasnovano trženje in širjenje rezultatov dejavnosti na področju raziskav in razvoja, omogočajo pa jim tudi, da takšne projekte ohranijo v mejah operativnega proračuna, ki jim je dodeljen;

| 59. | poudarja uspešnost dejavnosti obsežnih pilotnih projektov za e-javna naročila PEPPOL in e-CERTIS; |
| --- | --- |

59.

poudarja uspešnost dejavnosti obsežnih pilotnih projektov za e-javna naročila PEPPOL in e-CERTIS;

| 60. | poudarja, da je treba za olajšanje čezmejnih storitev in dosledno izvajanje direktive o storitvah posodobiti nacionalne sisteme e-javnih naročil; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je treba za olajšanje čezmejnih storitev in dosledno izvajanje direktive o storitvah posodobiti nacionalne sisteme e-javnih naročil;

| 61. | poziva Komisijo, naj pripravi belo knjigo o medsebojnem povezovanju zmogljivosti e-javnih naročil v EU – strategijo za e-javna naročila; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj pripravi belo knjigo o medsebojnem povezovanju zmogljivosti e-javnih naročil v EU – strategijo za e-javna naročila;

| 62. | poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizem za spremljanje izvajanja z namenom pregleda doseženega napredka, ovir in korektivnih ukrepov itd. v okviru uvajanja e-javnih naročil v državah članicah; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizem za spremljanje izvajanja z namenom pregleda doseženega napredka, ovir in korektivnih ukrepov itd. v okviru uvajanja e-javnih naročil v državah članicah;

| 63. | meni, da bi morala Komisija kot vodilna akterka vsem zagotavljati zgled in v vseh svojih organih uvesti sistem e-javnih naročil; |
| --- | --- |

63.

meni, da bi morala Komisija kot vodilna akterka vsem zagotavljati zgled in v vseh svojih organih uvesti sistem e-javnih naročil;

E-izdajanje računov

| 64. | pozdravlja pobudo o e-izdajanju računov, katere namen je zagotoviti, da bo e-izdajanje računov do leta 2020 postalo prevladujoča metoda izdajanja računov v EU, ter sklep Komisije o ustanovitvi evropskega foruma več zainteresiranih strani o elektronskem izdajanju računov (EMSFEI); |
| --- | --- |

64.

pozdravlja pobudo o e-izdajanju računov, katere namen je zagotoviti, da bo e-izdajanje računov do leta 2020 postalo prevladujoča metoda izdajanja računov v EU, ter sklep Komisije o ustanovitvi evropskega foruma več zainteresiranih strani o elektronskem izdajanju računov (EMSFEI);

| 65. | poudarja velike prednosti, ki jih nudi e-izdajanje računov kot sredstvo za učinkovitejše in stroškovno ugodnejše upravljanje vseh odnosov med strankami in dobavitelji tako v javnem kot v zasebnem sektorju, ki se kažejo v krajših plačilnih rokih, manjšemu številu napak, učinkovitejšemu pobiranju DDV, manjših stroških tiskanja in poštnine ter vključitvi poslovnega procesa; poleg tega ugotavlja, da ta instrument omogoča večjo preglednost informacijskih in trgovinskih tokov v okviru izdajanja računov; |
| --- | --- |

65.

poudarja velike prednosti, ki jih nudi e-izdajanje računov kot sredstvo za učinkovitejše in stroškovno ugodnejše upravljanje vseh odnosov med strankami in dobavitelji tako v javnem kot v zasebnem sektorju, ki se kažejo v krajših plačilnih rokih, manjšemu številu napak, učinkovitejšemu pobiranju DDV, manjših stroških tiskanja in poštnine ter vključitvi poslovnega procesa; poleg tega ugotavlja, da ta instrument omogoča večjo preglednost informacijskih in trgovinskih tokov v okviru izdajanja računov;

| 66. | se zaveda drobitve trga zaradi nacionalnih predpisov na področju e-izdajanje računov; obžaluje, da le 22 % malih in srednjih podjetij prejema ali pošilja e-račune; |
| --- | --- |

66.

se zaveda drobitve trga zaradi nacionalnih predpisov na področju e-izdajanje računov; obžaluje, da le 22 % malih in srednjih podjetij prejema ali pošilja e-račune;

| 67. | pozdravlja nova pravila o DDV (10) na področju e-izdajanja računov, ki ustvarjajo enako obravnavanje papirnih in elektronskih računov; |
| --- | --- |

67.

pozdravlja nova pravila o DDV (10) na področju e-izdajanja računov, ki ustvarjajo enako obravnavanje papirnih in elektronskih računov;

| 68. | poudarja pomen storitve v zvezi z DDV po načelu "vse na enem mestu", da bi malim in srednjim podjetjem olajšali čezmejno e-trgovino ter spodbudili e-izdajanje računov; |
| --- | --- |

68.

poudarja pomen storitve v zvezi z DDV po načelu "vse na enem mestu", da bi malim in srednjim podjetjem olajšali čezmejno e-trgovino ter spodbudili e-izdajanje računov;

| 69. | poudarja pomen pravne varnosti, jasnega tehničnega okolja ter odprtih in interoperabilnih rešitev na področju e-izdajanja računov, ki temeljijo na skupnih pravnih zahtevah, poslovnih procesih in tehničnih standardih, za spodbujanje množičnega sprejetja; |
| --- | --- |

69.

poudarja pomen pravne varnosti, jasnega tehničnega okolja ter odprtih in interoperabilnih rešitev na področju e-izdajanja računov, ki temeljijo na skupnih pravnih zahtevah, poslovnih procesih in tehničnih standardih, za spodbujanje množičnega sprejetja;

| 70. | poziva industrijo in evropske organizacije za standardizacijo, naj si še naprej prizadevajo za spodbujanje zbliževanja v smislu skupnega podatkovnega modela za e-račune; |
| --- | --- |

70.

poziva industrijo in evropske organizacije za standardizacijo, naj si še naprej prizadevajo za spodbujanje zbliževanja v smislu skupnega podatkovnega modela za e-račune;

| 71. | pozdravlja pobude Danske, Finske, Italije, Španije in Švedske, da bi e-izdajanje računov postalo obvezno za javne organe, ter poziva, naj e-izdajanje računov do leta 2016 postane obvezno za vsa javna naročila; |
| --- | --- |

71.

pozdravlja pobude Danske, Finske, Italije, Španije in Švedske, da bi e-izdajanje računov postalo obvezno za javne organe, ter poziva, naj e-izdajanje računov do leta 2016 postane obvezno za vsa javna naročila;

| 72. | je seznanjen s tem, da težave s čezmejno interoperabilnostjo e-podpisov upočasnjujejo sprejetje čezmejnih rešitev na področju e-izdajanja računov; |
| --- | --- |

72.

je seznanjen s tem, da težave s čezmejno interoperabilnostjo e-podpisov upočasnjujejo sprejetje čezmejnih rešitev na področju e-izdajanja računov;

| 73. | poziva Komisijo, naj uporabi evropski forum več zainteresiranih strani o elektronskem izdajanju računov (EMSFEI) za obravnavanje pravnih vidikov in usklajevanje nacionalnih pobud; poziva Komisijo, naj pripravlja letna poročila in na srečanja foruma EMSFEI povabi poslance Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj uporabi evropski forum več zainteresiranih strani o elektronskem izdajanju računov (EMSFEI) za obravnavanje pravnih vidikov in usklajevanje nacionalnih pobud; poziva Komisijo, naj pripravlja letna poročila in na srečanja foruma EMSFEI povabi poslance Evropskega parlamenta;

| 74. | spodbuja države članice k vzpostavitvi nacionalnih forumov na področju e-izdajanja računov z uravnoteženo zastopanostjo zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

74.

spodbuja države članice k vzpostavitvi nacionalnih forumov na področju e-izdajanja računov z uravnoteženo zastopanostjo zainteresiranih strani;

| 75. | meni, da je treba zagotoviti, da potrošniki z omejenim dostopom do interneta ali brez njega ne bodo zapostavljeni in da bodo imeli vedno možnost zahtevati račun v papirni obliki; |
| --- | --- |

75.

meni, da je treba zagotoviti, da potrošniki z omejenim dostopom do interneta ali brez njega ne bodo zapostavljeni in da bodo imeli vedno možnost zahtevati račun v papirni obliki;

Splošne pripombe

| 76. | priznava, da ima 132 projektov v skladu s strateškimi prednostnimi nalogami v sklopu okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije (CIP) ter podpornega programa za politiko na področju IKT dodano vrednost ter poudarja pomen raziskav in razvoja ter inovacij pri razvijanju in izboljševanju čezmejnih storitev; poziva k podpiranju "nezapletenega in hitrega" dostopa do sredstev EU za raziskave in razvoj na področju IKT ter k povečanju dodeljevanja finančnih sredstev za čezmejne storitve in infrastrukturo e-uprave za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

76.

priznava, da ima 132 projektov v skladu s strateškimi prednostnimi nalogami v sklopu okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije (CIP) ter podpornega programa za politiko na področju IKT dodano vrednost ter poudarja pomen raziskav in razvoja ter inovacij pri razvijanju in izboljševanju čezmejnih storitev; poziva k podpiranju "nezapletenega in hitrega" dostopa do sredstev EU za raziskave in razvoj na področju IKT ter k povečanju dodeljevanja finančnih sredstev za čezmejne storitve in infrastrukturo e-uprave za obdobje 2014–2020;

| 77. | priznava prispevek in ključno vlogo programa ISA pri snovanju, spodbujanju in podpiranju izvajanja interoperabilnostnih rešitev in okvirov za evropske javne uprave, pri doseganju sinergij ter spodbujanju ponovne uporabe infrastrukture, digitalnih storitev in programskih rešitev ter pri prenosu zahtev javnih uprav glede interoperabilnosti v specifikacije in standarde za digitalne storitve ter poziva k povečanju finančnih sredstev za interoperabilnostne rešitve med javnimi upravami EU (program ISA) za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

77.

priznava prispevek in ključno vlogo programa ISA pri snovanju, spodbujanju in podpiranju izvajanja interoperabilnostnih rešitev in okvirov za evropske javne uprave, pri doseganju sinergij ter spodbujanju ponovne uporabe infrastrukture, digitalnih storitev in programskih rešitev ter pri prenosu zahtev javnih uprav glede interoperabilnosti v specifikacije in standarde za digitalne storitve ter poziva k povečanju finančnih sredstev za interoperabilnostne rešitve med javnimi upravami EU (program ISA) za obdobje 2014–2020;

| 78. | poudarja, da je evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2011–2015 edinstvena priložnost za posodobitev in zmanjšanje stroškov v evropski in nacionalnih javnih upravah, saj jim omogoča, da izkoristijo vse možnosti nadaljnjega evropskega povezovanja in spodbudijo rast, inovacije, mobilnost za državljane in poslovne priložnosti za podjetja, zlasti mala in srednja, ter udeležbo javnosti pri oblikovanju politik; poudarja pomen javno-zasebnih partnerstev in vlogo zasebnega sektorja pri zagotavljanju inovativnih rešitev, aplikacij in storitev za razvoj interoperabilne infrastrukture e-uprave v EU ter za pritegnitev razpoložljivih sredstev; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da je evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2011–2015 edinstvena priložnost za posodobitev in zmanjšanje stroškov v evropski in nacionalnih javnih upravah, saj jim omogoča, da izkoristijo vse možnosti nadaljnjega evropskega povezovanja in spodbudijo rast, inovacije, mobilnost za državljane in poslovne priložnosti za podjetja, zlasti mala in srednja, ter udeležbo javnosti pri oblikovanju politik; poudarja pomen javno-zasebnih partnerstev in vlogo zasebnega sektorja pri zagotavljanju inovativnih rešitev, aplikacij in storitev za razvoj interoperabilne infrastrukture e-uprave v EU ter za pritegnitev razpoložljivih sredstev;

| 79. | poziva Komisijo, naj letno ocenjuje cilje digitalne agende, zlasti tiste, povezane z akcijskim načrtom za e-upravo, ter pripravlja letna poročila za Parlament; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo, naj letno ocenjuje cilje digitalne agende, zlasti tiste, povezane z akcijskim načrtom za e-upravo, ter pripravlja letna poročila za Parlament;

| 80. | pozdravlja prednost, ki so jo Švedska, Španija, Poljska in Danska v okviru predsedovanja Svetu namenile vprašanjem e-uprave in digitalnega trga, ter poudarja pozitiven prispevek konferenc o e-upravi v Malmöju, Poznanu in Madridu; meni, da je obdobje 2012–2013 ključno z vidika čezmejne interoperabilnosti storitev e-uprave, in zato z velikim zanimanjem pričakuje zbornik in sklepe konference o e-upravi, ki bo marca 2012 v Københavnu; |
| --- | --- |

80.

pozdravlja prednost, ki so jo Švedska, Španija, Poljska in Danska v okviru predsedovanja Svetu namenile vprašanjem e-uprave in digitalnega trga, ter poudarja pozitiven prispevek konferenc o e-upravi v Malmöju, Poznanu in Madridu; meni, da je obdobje 2012–2013 ključno z vidika čezmejne interoperabilnosti storitev e-uprave, in zato z velikim zanimanjem pričakuje zbornik in sklepe konference o e-upravi, ki bo marca 2012 v Københavnu;

*

* *

| 81. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

81.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 45.

(2)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 1.

(3)  UL L 260, 3.10.2009, str. 20.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0322.

(5)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(6)  IDABC – Preliminary Study on Mutual Recognition of eSignatures for eGovernment applications, 2007.

(7)  SMART: specifični, merljivi, dosegljivi, realni in časovno opredeljeni cilji.

(8)  E-obveščanje, e-razpisi, e-predložitev ponudb, sprejemanje e-podpisov.

(9)  E-naročanje, e-izdajanje računov, e-plačila, uporaba e-podpisov.

(10)  Direktiva 2010/45/EU.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/75 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/75

---

Petek, 20. april 2012Razmere v Maliju

P7_TA(2012)0141

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o razmerah v Maliju (2012/2603(RSP))

2013/C 258 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju strategije za varnost in razvoj Sahela, sprejete marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije za varnost in razvoj Sahela, sprejete marca 2011,

| — | ob upoštevanju izjav varnostnega sveta OZN o Maliju z dni 22. marca (1), 26. marca (2), 4. aprila (3) in 9. aprila (4) 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav varnostnega sveta OZN o Maliju z dni 22. marca (1), 26. marca (2), 4. aprila (3) in 9. aprila (4) 2012,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dni 22. marca, 26. marca in 7. aprila 2012 o razmerah v Maliju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dni 22. marca, 26. marca in 7. aprila 2012 o razmerah v Maliju,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma, ki sta ga 6. aprila 2012 podpisali vojaška hunta in organizacija ECOWAS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma, ki sta ga 6. aprila 2012 podpisali vojaška hunta in organizacija ECOWAS,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. in 23. marca 2012 o Sahelu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. in 23. marca 2012 o Sahelu,

| — | ob upoštevanju sporazuma iz Alžira iz leta 2006 o razvoju in miru v severnem Maliju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz Alžira iz leta 2006 o razvoju in miru v severnem Maliju,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navi Pillay z dne 12. aprila 2012 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navi Pillay z dne 12. aprila 2012 (5),

| — | ob upoštevanju izjave oddelka Komisije za humanitarno pomoč o preprečevanju humanitarne krize v Maliju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave oddelka Komisije za humanitarno pomoč o preprečevanju humanitarne krize v Maliju,

| — | ob upoštevanju poziva različnih agencij OZN (Unicefa, Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce in Svetovne zdravstvene organizacije) z dne 10. aprila 2012 za dodatna sredstva za milijone ljudi v Sahelu, ki nimajo zanesljive preskrbe s hrano, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva različnih agencij OZN (Unicefa, Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce in Svetovne zdravstvene organizacije) z dne 10. aprila 2012 za dodatna sredstva za milijone ljudi v Sahelu, ki nimajo zanesljive preskrbe s hrano,

| — | ob upoštevanju poziva Unicefa za 26 milijonov USD za Mali, da bi tej državi omogočili, da zadosti zdravstvenim in prehrambenim potrebam otrok do konca leta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva Unicefa za 26 milijonov USD za Mali, da bi tej državi omogočili, da zadosti zdravstvenim in prehrambenim potrebam otrok do konca leta,

| — | ob upoštevanju poziva agencije Združenih narodov za begunce z dne 23. februarja 2012 za 35,6 milijonov USD za spopadanje z vse večjo humanitarno krizo v Maliju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva agencije Združenih narodov za begunce z dne 23. februarja 2012 za 35,6 milijonov USD za spopadanje z vse večjo humanitarno krizo v Maliju,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o zahodni Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o zahodni Afriki,

| — | ob upoštevanju členom 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členom 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je bil v noči z 21. na 22. marec 2012 predsednik Malija Amadou Toumani Touré strmoglavljen z državnim udarom, ki je prekinil demokratični proces, ki se je začel pred več kot dvema desetletjema; |
| --- | --- |

A.

ker je bil v noči z 21. na 22. marec 2012 predsednik Malija Amadou Toumani Touré strmoglavljen z državnim udarom, ki je prekinil demokratični proces, ki se je začel pred več kot dvema desetletjema;

| B. | ker je v dneh, ki so sledili državnemu udaru, zaradi mednarodnega pritiska in prizadevanj za mediacijo, zlasti Ekonomske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS), 6. aprila 2012 prišlo do sklenitve okvirnega sporazuma med nacionalnim odborom za obnovo in demokracijo (fr. Comité national pour le redressement et la démocratie, CNRDE) in organizacijo ECOWAS, kar je omogočilo imenovanje Dioncoundaja Traoreja za začasnega predsednika z zadolžitvijo, da mora v 40 dneh organizirati nacionalne volitve; |
| --- | --- |

B.

ker je v dneh, ki so sledili državnemu udaru, zaradi mednarodnega pritiska in prizadevanj za mediacijo, zlasti Ekonomske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS), 6. aprila 2012 prišlo do sklenitve okvirnega sporazuma med nacionalnim odborom za obnovo in demokracijo (fr. Comité national pour le redressement et la démocratie, CNRDE) in organizacijo ECOWAS, kar je omogočilo imenovanje Dioncoundaja Traoreja za začasnega predsednika z zadolžitvijo, da mora v 40 dneh organizirati nacionalne volitve;

| C. | ker je bil predsednik narodne skupščine v skladu z ustavo iz leta 1992 imenovan za začasnega predsednika; |
| --- | --- |

C.

ker je bil predsednik narodne skupščine v skladu z ustavo iz leta 1992 imenovan za začasnega predsednika;

| D. | ker je 16. in 17. aprila 2012 prišlo do vala aretacij političnih voditeljev, vključno z dvema kandidatoma za predsedniške volitve, in visokih vojaških častnikov, ki so sedaj zaprti v vojaškem taboru odgovornih za državni udar, pri teh aretacijah pa ni bil izveden noben sodni postopek; |
| --- | --- |

D.

ker je 16. in 17. aprila 2012 prišlo do vala aretacij političnih voditeljev, vključno z dvema kandidatoma za predsedniške volitve, in visokih vojaških častnikov, ki so sedaj zaprti v vojaškem taboru odgovornih za državni udar, pri teh aretacijah pa ni bil izveden noben sodni postopek;

| E. | ker se država sooča tudi z novimi boji na severu med vladnimi silami in uporniki, zaradi česa je bilo od januarja razseljenih več kot 200 000 ljudi; ker se ocenjuje, da je več kot 100 000 ljudi notranje razseljenih, in ker je približno 136 000 beguncev zbežalo v sosednje države (Alžirijo, Mavretanijo, Niger in Burkino Faso), kjer je v zadnjih letih huda suša že povzročila hudo pomanjkanje hrane; |
| --- | --- |

E.

ker se država sooča tudi z novimi boji na severu med vladnimi silami in uporniki, zaradi česa je bilo od januarja razseljenih več kot 200 000 ljudi; ker se ocenjuje, da je več kot 100 000 ljudi notranje razseljenih, in ker je približno 136 000 beguncev zbežalo v sosednje države (Alžirijo, Mavretanijo, Niger in Burkino Faso), kjer je v zadnjih letih huda suša že povzročila hudo pomanjkanje hrane;

| F. | ker so tuareški uporniki, ki so večinoma člani narodnega gibanja za osvoboditev regije Azavad, po državnem udaru pustošili po severnem Maliju, pregnali vladne sile iz treh severnih regij Malija (Kidal, Gao in Timbuktu) in enostransko razglasili neodvisnost nove države Azavad 6. aprila 2012; |
| --- | --- |

F.

ker so tuareški uporniki, ki so večinoma člani narodnega gibanja za osvoboditev regije Azavad, po državnem udaru pustošili po severnem Maliju, pregnali vladne sile iz treh severnih regij Malija (Kidal, Gao in Timbuktu) in enostransko razglasili neodvisnost nove države Azavad 6. aprila 2012;

| G. | ker je islamistična skupina Ansar Dine, ki je tesno povezana z Al Kaido v islamskem Magrebu, razglasila, da nadzira Timbuktu in si prizadeva za uvedbo šeriatskega prava v Maliju; |
| --- | --- |

G.

ker je islamistična skupina Ansar Dine, ki je tesno povezana z Al Kaido v islamskem Magrebu, razglasila, da nadzira Timbuktu in si prizadeva za uvedbo šeriatskega prava v Maliju;

| H. | ker širjenje orožja, ki izvira iz Libije, trgovina z drogami, visoka brezposelnost in revščina prispevajo k destabilizaciji vse regije; |
| --- | --- |

H.

ker širjenje orožja, ki izvira iz Libije, trgovina z drogami, visoka brezposelnost in revščina prispevajo k destabilizaciji vse regije;

| I. | ker obstajajo znane povezave med terorističnimi skupinami v Sahelu in Sahari ter trgovci s prepovedanimi drogami, orožjem, cigaretami in ljudmi, ki zlasti vključujejo zajemanje talcev zaradi odkupnine; |
| --- | --- |

I.

ker obstajajo znane povezave med terorističnimi skupinami v Sahelu in Sahari ter trgovci s prepovedanimi drogami, orožjem, cigaretami in ljudmi, ki zlasti vključujejo zajemanje talcev zaradi odkupnine;

| J. | ker v severnem Maliju obstajajo tudi druga skrajna gibanja, kot so Al Kaida v islamskem Magrebu, Gibanje za enotnost in džihad v zahodni Afriki in Boko Haram, ki ima sedež v Nigeriji; |
| --- | --- |

J.

ker v severnem Maliju obstajajo tudi druga skrajna gibanja, kot so Al Kaida v islamskem Magrebu, Gibanje za enotnost in džihad v zahodni Afriki in Boko Haram, ki ima sedež v Nigeriji;

| K. | ker je bilo v Maliju več tuareških vstaj, in sicer v letih 1963, 1990 in 2006, s čimer so si želeli zagotoviti izboljšanje življenjskih razmer, in ker so nekatere neizpolnjene obljube Tuaregom, dane zlasti v času narodnega pakta iz leta 1992, prispevale k ustvarjanju občutka nemoči; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo v Maliju več tuareških vstaj, in sicer v letih 1963, 1990 in 2006, s čimer so si želeli zagotoviti izboljšanje življenjskih razmer, in ker so nekatere neizpolnjene obljube Tuaregom, dane zlasti v času narodnega pakta iz leta 1992, prispevale k ustvarjanju občutka nemoči;

| L. | ker ogromna površina in redka poseljenost malijskega ozemlja ter njegove dolge in slabo določene meje zahtevajo dobro regionalno usklajenost informacij in ukrepov; |
| --- | --- |

L.

ker ogromna površina in redka poseljenost malijskega ozemlja ter njegove dolge in slabo določene meje zahtevajo dobro regionalno usklajenost informacij in ukrepov;

| M. | ker so varnost, stabilnost in razvoj Sahela ključni interesi EU, zlasti v času hudega pomanjkanja hrane, ki na tem območju prizadene milijone ljudi; ker bo nedavno nasilje dodatno zaostrilo izredne razmere v zvezi s hrano v severnem Maliju in sosednjih državah, kjer se begunci selijo na območja, na katerih vlada huda nezanesljivost preskrbe s hrano; ker obstaja strategija EU za varnost in razvoj Sahela; ker se Sahel spopada z najhujšo humanitarno krizo zadnjih 20 let; |
| --- | --- |

M.

ker so varnost, stabilnost in razvoj Sahela ključni interesi EU, zlasti v času hudega pomanjkanja hrane, ki na tem območju prizadene milijone ljudi; ker bo nedavno nasilje dodatno zaostrilo izredne razmere v zvezi s hrano v severnem Maliju in sosednjih državah, kjer se begunci selijo na območja, na katerih vlada huda nezanesljivost preskrbe s hrano; ker obstaja strategija EU za varnost in razvoj Sahela; ker se Sahel spopada z najhujšo humanitarno krizo zadnjih 20 let;

| N. | ker se je treba proti terorizmu v Sahelu boriti deloma s pomočjo dejavne politike spodbujanja razvoja, družbene pravičnosti, pravne države in povezovanja; ker je treba lokalnemu prebivalstvu ponuditi gospodarske možnosti, ki bodo alternativa kriminalnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

N.

ker se je treba proti terorizmu v Sahelu boriti deloma s pomočjo dejavne politike spodbujanja razvoja, družbene pravičnosti, pravne države in povezovanja; ker je treba lokalnemu prebivalstvu ponuditi gospodarske možnosti, ki bodo alternativa kriminalnemu gospodarstvu;

| O. | ker je 16. aprila 2012 posebna predstavnica generalnega sekretarja za otroke v oboroženih spopadih Radhika Kumarasvami izrazila hudo zaskrbljenost zaradi poročil o novačenju otrok vojakov; |
| --- | --- |

O.

ker je 16. aprila 2012 posebna predstavnica generalnega sekretarja za otroke v oboroženih spopadih Radhika Kumarasvami izrazila hudo zaskrbljenost zaradi poročil o novačenju otrok vojakov;

| P. | ker poročajo o hudih kršitvah človekovih pravic prebivalcev Malija, zlasti v severnih predelih, ki so pod nadzorom upornikov; |
| --- | --- |

P.

ker poročajo o hudih kršitvah človekovih pravic prebivalcev Malija, zlasti v severnih predelih, ki so pod nadzorom upornikov;

| Q. | ker so številni Malijci ujeti na severnih območjih in imajo omejen dostop do hrane in drugih nujnih potrebščin, medtem ko so operacije pomoči v veliki meri zaustavljene zaradi pomanjkanja varnosti in številnih primerov kraj opreme, vozil in zalog humanitarnih agencij; |
| --- | --- |

Q.

ker so številni Malijci ujeti na severnih območjih in imajo omejen dostop do hrane in drugih nujnih potrebščin, medtem ko so operacije pomoči v veliki meri zaustavljene zaradi pomanjkanja varnosti in številnih primerov kraj opreme, vozil in zalog humanitarnih agencij;

| R. | ker razseljene osebe živijo v tako skrajni revščini, da niso zadovoljene niti njihove osnovne človeške potrebe in se povečujejo družbene napetosti; ker je več kot 50 % razseljenih oseb žensk brez vsake oblike zaščite in predstavljajo posebej ranljivo skupino; |
| --- | --- |

R.

ker razseljene osebe živijo v tako skrajni revščini, da niso zadovoljene niti njihove osnovne človeške potrebe in se povečujejo družbene napetosti; ker je več kot 50 % razseljenih oseb žensk brez vsake oblike zaščite in predstavljajo posebej ranljivo skupino;

| S. | ker je zaradi plenjenja objektov in zalog večina humanitarnih organizacij zapustila severna območja; |
| --- | --- |

S.

ker je zaradi plenjenja objektov in zalog večina humanitarnih organizacij zapustila severna območja;

| T. | ker je EU namenila dodatnih 9 milijonov EUR finančne pomoči za 1,4 milijonov Malijcev, za katere se ocenjuje, da potrebujejo pomoč v hrani; |
| --- | --- |

T.

ker je EU namenila dodatnih 9 milijonov EUR finančne pomoči za 1,4 milijonov Malijcev, za katere se ocenjuje, da potrebujejo pomoč v hrani;

| U. | ker bo letos med 175 000 in 220 000 otrok resno podhranjenih in ker je dostop do severnega Malija in do območij onkraj meja, kjer živijo begunci, vse težji; |
| --- | --- |

U.

ker bo letos med 175 000 in 220 000 otrok resno podhranjenih in ker je dostop do severnega Malija in do območij onkraj meja, kjer živijo begunci, vse težji;

| 1. | obsoja vojaški udar v Maliju in začasno razpustitev institucij te republike; |
| --- | --- |

1.

obsoja vojaški udar v Maliju in začasno razpustitev institucij te republike;

| 2. | pozdravlja podpis okvirnega sporazuma, ki zagotavlja vrsto ukrepov, namenjenih ponovni vzpostavitvi ustavnega reda; vse zadevne interesne skupine v Maliju poziva, naj začnejo sporazum nemudoma izvajati; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja podpis okvirnega sporazuma, ki zagotavlja vrsto ukrepov, namenjenih ponovni vzpostavitvi ustavnega reda; vse zadevne interesne skupine v Maliju poziva, naj začnejo sporazum nemudoma izvajati;

| 3. | pozdravlja ukrepe organizacije ECOWAS, Afriške unije, Združenih narodov in sosednjih držav, katerih namen je hitro ponovno vzpostaviti ustavni red v Maliju in uvesti dejanske ukrepe za zaščito njegove suverenosti, enotnosti in ozemeljske celovitosti; je seznanjen z izidom konference, ki je 14. in 15. aprila 2012 potekala v Ouagadougouju pod okriljem burkinafaškega predsednika Blaisa Compaoreja, ki ga je kot posrednika imenovala organizacija ECOWAS, in upa, da bosta v kratkem natančneje pojasnjena časovni razpored in podrobna ureditev tranzicije; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja ukrepe organizacije ECOWAS, Afriške unije, Združenih narodov in sosednjih držav, katerih namen je hitro ponovno vzpostaviti ustavni red v Maliju in uvesti dejanske ukrepe za zaščito njegove suverenosti, enotnosti in ozemeljske celovitosti; je seznanjen z izidom konference, ki je 14. in 15. aprila 2012 potekala v Ouagadougouju pod okriljem burkinafaškega predsednika Blaisa Compaoreja, ki ga je kot posrednika imenovala organizacija ECOWAS, in upa, da bosta v kratkem natančneje pojasnjena časovni razpored in podrobna ureditev tranzicije;

| 4. | ponovno potrjuje, da je treba ohraniti in spoštovati suverenost, enotnost in ozemeljsko celovitost Malija; poziva malijske oblasti in tuareško gibanje za osvoboditev, naj s konstruktivnim dialogom dosežejo miroljubno in trajno rešitev; |
| --- | --- |

4.

ponovno potrjuje, da je treba ohraniti in spoštovati suverenost, enotnost in ozemeljsko celovitost Malija; poziva malijske oblasti in tuareško gibanje za osvoboditev, naj s konstruktivnim dialogom dosežejo miroljubno in trajno rešitev;

| 5. | vse strani poziva, naj ohranijo preudarnost, da bi se ponovno vzpostavila oblast izvoljenih predstavnikov, in naj sodelujejo pri tem, da bi prišlo do predčasnih volitev pod mednarodnim nadzorom ter hitremu povratku k demokraciji; |
| --- | --- |

5.

vse strani poziva, naj ohranijo preudarnost, da bi se ponovno vzpostavila oblast izvoljenih predstavnikov, in naj sodelujejo pri tem, da bi prišlo do predčasnih volitev pod mednarodnim nadzorom ter hitremu povratku k demokraciji;

| 6. | meni, da za konflikt na severu ni vojaške rešitve in da je treba priti do rešitve s pogajanji; |
| --- | --- |

6.

meni, da za konflikt na severu ni vojaške rešitve in da je treba priti do rešitve s pogajanji;

| 7. | poziva EU in njene države članice, naj aktivno podprejo naslednje korake v procesu tranzicije, tudi s tem da pošljejo misijo za opazovanje volitev, ki bi volitve spremljala; podpredsednico/visoko predstavnico poziva, naj pospeši izvajanje različnih delov strategije EU za varnost in razvoj Sahela; |
| --- | --- |

7.

poziva EU in njene države članice, naj aktivno podprejo naslednje korake v procesu tranzicije, tudi s tem da pošljejo misijo za opazovanje volitev, ki bi volitve spremljala; podpredsednico/visoko predstavnico poziva, naj pospeši izvajanje različnih delov strategije EU za varnost in razvoj Sahela;

| 8. | poziva k takojšnji izpustitvi oseb, ki jih je vojaško osebje, odgovorno za udar, samovoljno prijelo; |
| --- | --- |

8.

poziva k takojšnji izpustitvi oseb, ki jih je vojaško osebje, odgovorno za udar, samovoljno prijelo;

| 9. | poziva k takojšnji izpustitvi vseh ugrabljenih oseb in takojšnji zaustavitvi nasilja ter vse strani v Maliju ponovno poziva, naj z ustreznim političnim dialogom poiščejo miroljubno rešitev; |
| --- | --- |

9.

poziva k takojšnji izpustitvi vseh ugrabljenih oseb in takojšnji zaustavitvi nasilja ter vse strani v Maliju ponovno poziva, naj z ustreznim političnim dialogom poiščejo miroljubno rešitev;

| 10. | je globoko zaskrbljen zaradi vse hujših terorističnih groženj na severu Malija, ki izvirajo iz tega, da so med uporniki člani Al Kaide v islamskem Magrebu in elementi ekstremizma; v zvezi s tem obsoja vse nasilje in plenjenje, tudi nad humanitarnimi delavci, ter ugrabitve alžirskega diplomatskega osebja v Gau; |
| --- | --- |

10.

je globoko zaskrbljen zaradi vse hujših terorističnih groženj na severu Malija, ki izvirajo iz tega, da so med uporniki člani Al Kaide v islamskem Magrebu in elementi ekstremizma; v zvezi s tem obsoja vse nasilje in plenjenje, tudi nad humanitarnimi delavci, ter ugrabitve alžirskega diplomatskega osebja v Gau;

| 11. | obsoja nasilna dejanja, ki so jih zagrešila oborožene skupine; |
| --- | --- |

11.

obsoja nasilna dejanja, ki so jih zagrešila oborožene skupine;

| 12. | obsoja zlasti grozodejstva nad civilnim prebivalstvom, ki so bila bolj kot zoper druge žrtve uperjena zoper ženske, in obsoja zlasti, da se ugrabitve in posilstva uporabljajo kot vojaško orožje; poziva k preiskavi grozodejstev, ki so bila v preteklih mesecih storjena v Maliju; |
| --- | --- |

12.

obsoja zlasti grozodejstva nad civilnim prebivalstvom, ki so bila bolj kot zoper druge žrtve uperjena zoper ženske, in obsoja zlasti, da se ugrabitve in posilstva uporabljajo kot vojaško orožje; poziva k preiskavi grozodejstev, ki so bila v preteklih mesecih storjena v Maliju;

| 13. | poziva EU in države članice, naj posvetijo posebno pozornost položaju žensk in deklet v sahelski regiji ter naredijo vse potrebno, da jih zaščitijo pred vsakršnim nasiljem in kršitvami človekovih pravic; |
| --- | --- |

13.

poziva EU in države članice, naj posvetijo posebno pozornost položaju žensk in deklet v sahelski regiji ter naredijo vse potrebno, da jih zaščitijo pred vsakršnim nasiljem in kršitvami človekovih pravic;

| 14. | malijske oblasti poziva, naj energično zatrejo mafijsko trgovanje; |
| --- | --- |

14.

malijske oblasti poziva, naj energično zatrejo mafijsko trgovanje;

| 15. | obsoja plenjenje in ropanje kulturne dediščine; |
| --- | --- |

15.

obsoja plenjenje in ropanje kulturne dediščine;

| 16. | poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj podprejo regionalno uskladitev svojih prizadevanj; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj podprejo regionalno uskladitev svojih prizadevanj;

| 17. | poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj podprejo prizadevanja za povečanje zmogljivosti držav v tej regiji ter v sodelovanju z njimi in meddržavnima organizacijama ECOWAS in WAEMU (Zahodnoafriška ekonomska in monetarna unija) uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za zaščito ljudi in podporo varnosti in razvoju v tej regiji; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj podprejo prizadevanja za povečanje zmogljivosti držav v tej regiji ter v sodelovanju z njimi in meddržavnima organizacijama ECOWAS in WAEMU (Zahodnoafriška ekonomska in monetarna unija) uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za zaščito ljudi in podporo varnosti in razvoju v tej regiji;

| 18. | poziva k preučitvi možnosti za evropsko varnostno in obrambno misijo z mandatom varnostnega sveta Združenih narodov, ki bi na zahtevo malijske vlade zagotavljala logistično podporo malijski vojski, ter morebitne enote organizacije ECOWAS ali skupne enote ECOWAS/Afriške unije/Združenih narodov, ki bi območja v Maliju zaščitila pred tem, da bi jih zasedle nezakonite oborožene skupine; |
| --- | --- |

18.

poziva k preučitvi možnosti za evropsko varnostno in obrambno misijo z mandatom varnostnega sveta Združenih narodov, ki bi na zahtevo malijske vlade zagotavljala logistično podporo malijski vojski, ter morebitne enote organizacije ECOWAS ali skupne enote ECOWAS/Afriške unije/Združenih narodov, ki bi območja v Maliju zaščitila pred tem, da bi jih zasedle nezakonite oborožene skupine;

| 19. | upa, da bo varnostna in obrambna misija državam v tej podregiji pomagala učinkoviteje nadzirati svoje meje, zlasti pa v boju proti trgovanju z orožjem, mamili in ljudmi; |
| --- | --- |

19.

upa, da bo varnostna in obrambna misija državam v tej podregiji pomagala učinkoviteje nadzirati svoje meje, zlasti pa v boju proti trgovanju z orožjem, mamili in ljudmi;

| 20. | obsoja tudi ugrabitev dveh francoskih državljanov, Šveda, Nizozemca in Južnoafričana z britanskim potnim listom 24. in 25. novembra 2011 ter uboj Nemca, ki se je ugrabiteljem upiral; ugotavlja, da se je število talcev EU na sahelskem območju tako povzpelo na 12, upoštevaje tudi španska državljana, ki ju drži v ujetništvu Al Kaida v islamskem Magrebu, italijanskega državljana, ki je bil oktobra 2011 ugrabljen v zahodni Alžiriji, in štiri francoske državljane, ki so bili septembra 2010 ugrabljeni v Nigru, ter da je bil 15. aprila 2012 ugrabljen švicarski krščanski misijonar v Timbuktuju; |
| --- | --- |

20.

obsoja tudi ugrabitev dveh francoskih državljanov, Šveda, Nizozemca in Južnoafričana z britanskim potnim listom 24. in 25. novembra 2011 ter uboj Nemca, ki se je ugrabiteljem upiral; ugotavlja, da se je število talcev EU na sahelskem območju tako povzpelo na 12, upoštevaje tudi španska državljana, ki ju drži v ujetništvu Al Kaida v islamskem Magrebu, italijanskega državljana, ki je bil oktobra 2011 ugrabljen v zahodni Alžiriji, in štiri francoske državljane, ki so bili septembra 2010 ugrabljeni v Nigru, ter da je bil 15. aprila 2012 ugrabljen švicarski krščanski misijonar v Timbuktuju;

| 21. | ponavlja, da je resno zaskrbljen zaradi humanitarne krize in krize zaradi pomanjkanje hrane, ki se hitro poglablja, ter poziva Komisijo in države članice, naj povečajo in pospešijo humanitarno pomoč prebivalstvu v stiski; ugotavlja, da je Komisija odobrila dodatnih 9 milijonov EUR v odziv na nove humanitarne potrebe v severnem Maliju; poudarja, da si je treba nujno prizadevati za odprtje humanitarnega prostora ter omogočiti, da bodo zaloge hrane in zdravil prispele v severni Mali; se boji, da bi se lahko brez hitrega sprejetja takih ukrepov humanitarna kriza razmahnila in negativno vplivala tudi na sosednje države; |
| --- | --- |

21.

ponavlja, da je resno zaskrbljen zaradi humanitarne krize in krize zaradi pomanjkanje hrane, ki se hitro poglablja, ter poziva Komisijo in države članice, naj povečajo in pospešijo humanitarno pomoč prebivalstvu v stiski; ugotavlja, da je Komisija odobrila dodatnih 9 milijonov EUR v odziv na nove humanitarne potrebe v severnem Maliju; poudarja, da si je treba nujno prizadevati za odprtje humanitarnega prostora ter omogočiti, da bodo zaloge hrane in zdravil prispele v severni Mali; se boji, da bi se lahko brez hitrega sprejetja takih ukrepov humanitarna kriza razmahnila in negativno vplivala tudi na sosednje države;

| 22. | poziva k vzpostavitvi koridorja za humanitarno pomoč, da bi pomagali na desettisoče ljudem, ki so razseljeni zaradi spopadov v Maliju, pri čemer so številni od njih poiskali zatočišče v sosednjih državah, na primer v Nigru, Mavretaniji in Burkini Faso; poziva k celostnemu in hitremu odzivu na humanitarno krizo v Sahelu kot celoto; |
| --- | --- |

22.

poziva k vzpostavitvi koridorja za humanitarno pomoč, da bi pomagali na desettisoče ljudem, ki so razseljeni zaradi spopadov v Maliju, pri čemer so številni od njih poiskali zatočišče v sosednjih državah, na primer v Nigru, Mavretaniji in Burkini Faso; poziva k celostnemu in hitremu odzivu na humanitarno krizo v Sahelu kot celoto;

| 23. | poudarja, da sedanja kriza v Maliju izvira iz gospodarskih in družbenih težav države ter da je nujno zadovoljiti potrebe ljudi po dostopu do zaposlitve, zdravstvene oskrbe, nastanitve in javnih storitev ter pri tem omogočiti enako obravnavo vseh in spoštovati temeljne človekove pravice, vključno s pravicami manjšin; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da sedanja kriza v Maliju izvira iz gospodarskih in družbenih težav države ter da je nujno zadovoljiti potrebe ljudi po dostopu do zaposlitve, zdravstvene oskrbe, nastanitve in javnih storitev ter pri tem omogočiti enako obravnavo vseh in spoštovati temeljne človekove pravice, vključno s pravicami manjšin;

| 24. | poziva Evropsko unijo, naj si močneje prizadeva za pomoč ljudem v tej regiji, tako da jim pomaga izboljšati dostop do vode ter storitev javnega šolstva in zdravstva kot tudi infrastrukture, da bi se izboljšala dostopnost regije; |
| --- | --- |

24.

poziva Evropsko unijo, naj si močneje prizadeva za pomoč ljudem v tej regiji, tako da jim pomaga izboljšati dostop do vode ter storitev javnega šolstva in zdravstva kot tudi infrastrukture, da bi se izboljšala dostopnost regije;

| 25. | poziva k podrobni oceni podpore, ki jo Evropska unija nudi tej regiji; |
| --- | --- |

25.

poziva k podrobni oceni podpore, ki jo Evropska unija nudi tej regiji;

| 26. | je prepričan, da si je treba pri trajni rešitvi za to regijo prizadevati za krepitev državnih institucij, spodbujanje aktivne javne udeležbe pri odločanju ter postavitev temeljev za trajnosten in uravnotežen gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

26.

je prepričan, da si je treba pri trajni rešitvi za to regijo prizadevati za krepitev državnih institucij, spodbujanje aktivne javne udeležbe pri odločanju ter postavitev temeljev za trajnosten in uravnotežen gospodarski razvoj;

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, institucijam organizacije ECOWAS in Afriške unije, začasnemu malijskemu predsedniku in varnostnemu svetu Združenih narodov. |
| --- | --- |

27.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, institucijam organizacije ECOWAS in Afriške unije, začasnemu malijskemu predsedniku in varnostnemu svetu Združenih narodov.

---

(1)  SC/10590.

(2)  SC/10592.

(3)  SC/10600.

(4)  SC/10603.

(5)  http://www.unhcr.org/refworld/docid/4e9bd7382.html

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/79 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/79

---

Petek, 20. april 2012Razmere v Burmi/Mjanmaru

P7_TA(2012)0142

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o razmerah v Burmi/Mjanmaru (2012/2604(RSP))

2013/C 258 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 18 do 21 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 18 do 21 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju člena 25 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 25 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva EU z dne 23. februarja 2009, v kateri je pozvalo k vseobsegajočemu dialogu med oblastmi in demokratičnimi silami v Burmi/Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva EU z dne 23. februarja 2009, v kateri je pozvalo k vseobsegajočemu dialogu med oblastmi in demokratičnimi silami v Burmi/Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi/Mjanmaru, zlasti tistih z dne 25. novembra 2010 (1) in 20. maja 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi/Mjanmaru, zlasti tistih z dne 25. novembra 2010 (1) in 20. maja 2010 (2),

| — | ob upoštevanju svežnja omejevalnih ukrepov Evropske unije, kot so določeni v Sklepu Sveta 2010/232/SVZP z dne 26. aprila 2010, kot je bil nazadnje spremenjen z Uredbo Sveta (EU) št. 1083/2011 z dne 27. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja omejevalnih ukrepov Evropske unije, kot so določeni v Sklepu Sveta 2010/232/SVZP z dne 26. aprila 2010, kot je bil nazadnje spremenjen z Uredbo Sveta (EU) št. 1083/2011 z dne 27. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. aprila 2011 o razveljavitvi prepovedi obiskov na visoki ravni in prepovedi izdajanja vizumov civilnim članom vlada (Sklep Sveta 2011/239/SZVP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. aprila 2011 o razveljavitvi prepovedi obiskov na visoki ravni in prepovedi izdajanja vizumov civilnim članom vlada (Sklep Sveta 2011/239/SZVP),

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU z dne 28. aprila 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU z dne 28. aprila 2011,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov o položaju človekovih pravic v Burmi/Mjanmaru z dne 12. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov o položaju človekovih pravic v Burmi/Mjanmaru z dne 12. marca 2012,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 2. aprila 2012 o volitvah v Burmi/Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 2. aprila 2012 o volitvah v Burmi/Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju sklepa, sprejetega na vrhovnem srečanju združenja ASEAN novembra 2011, da bo leta 2014 Burma/Mjanmar predsedovala združenju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa, sprejetega na vrhovnem srečanju združenja ASEAN novembra 2011, da bo leta 2014 Burma/Mjanmar predsedovala združenju,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega sveta z dne 30. januarja 2012 o poteku reforme v Burmi/Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega sveta z dne 30. januarja 2012 o poteku reforme v Burmi/Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice z dne 28. aprila 2011 in 14. oktobra 2011 o pridružitvi nekaterih tretjih držav k omejevalnim ukrepom EU proti Burmi/Mjanmaru iz sklepov Sveta 2011/239/SVZP in 2011/504/SVZP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice z dne 28. aprila 2011 in 14. oktobra 2011 o pridružitvi nekaterih tretjih držav k omejevalnim ukrepom EU proti Burmi/Mjanmaru iz sklepov Sveta 2011/239/SVZP in 2011/504/SVZP,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve o Burmi/Mjanmaru z dne 23. januarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve o Burmi/Mjanmaru z dne 23. januarja 2012,

| — | ob upoštevanju obiska komisarja za razvoj Andrisa Piebalgsa v Burmi/Mjanmaru od 12. do 14. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska komisarja za razvoj Andrisa Piebalgsa v Burmi/Mjanmaru od 12. do 14. februarja 2012,

| — | ob upoštevanju izidov prvega medparlamentarnega srečanja med Evropsko unijo in Burmo/Mjanmarom, ki je potekalo 26. februarja in 2. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov prvega medparlamentarnega srečanja med Evropsko unijo in Burmo/Mjanmarom, ki je potekalo 26. februarja in 2. marca 2012,

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice, zlasti tistih z dne 13. novembra 2010 o osvoboditvi Aung San Suu Kyi, z dne 13. januarja 2011 in 12. oktobra 2011 o izpustitvi političnih zapornikov ter z dne 2. aprila 2012 o poteku delnih volitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice, zlasti tistih z dne 13. novembra 2010 o osvoboditvi Aung San Suu Kyi, z dne 13. januarja 2011 in 12. oktobra 2011 o izpustitvi političnih zapornikov ter z dne 2. aprila 2012 o poteku delnih volitev,

| — | ob upoštevanju izjave z vrhovnega srečanja združenja ASEAN z dne 3. aprila 2012 o izidu delnih volitev 1. aprila 2012 in s pozivom, da se sankcije odpravijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrhovnega srečanja združenja ASEAN z dne 3. aprila 2012 o izidu delnih volitev 1. aprila 2012 in s pozivom, da se sankcije odpravijo,

| — | ob upoštevanju številnih srečanj med predsednikom Burme/Mjanmara Theinom Seinom in Aung San Suu Kyi od avgusta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju številnih srečanj med predsednikom Burme/Mjanmara Theinom Seinom in Aung San Suu Kyi od avgusta 2011,

| — | ob upoštevanju govora o stanju države predsednika Thein Seina ob prvi obletnici na oblasti 1. marca 2012, v katerem je priznal, da je kljub prizadevanjem treba doseči še veliko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora o stanju države predsednika Thein Seina ob prvi obletnici na oblasti 1. marca 2012, v katerem je priznal, da je kljub prizadevanjem treba doseči še veliko,

| — | ob upoštevanju členom 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členom 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je Burma 1. aprila 2012 izvedla delne volitve za 40 sedežev v spodnjem domu parlamenta, v katerih je Nacionalna liga za demokracijo pod vodstvom Aung San Suu Kyi lahko polno sodelovala; ker te delne volitve, ki jih je mednarodna skupnost v splošnem štela za svobodne in pravične, kažejo, da je Burma/Mjanmar na poti k demokratičnim spremembam; |
| --- | --- |

A.

ker je Burma 1. aprila 2012 izvedla delne volitve za 40 sedežev v spodnjem domu parlamenta, v katerih je Nacionalna liga za demokracijo pod vodstvom Aung San Suu Kyi lahko polno sodelovala; ker te delne volitve, ki jih je mednarodna skupnost v splošnem štela za svobodne in pravične, kažejo, da je Burma/Mjanmar na poti k demokratičnim spremembam;

| B. | ker je vlada predsednika Thein Seina v prvem letu na oblasti dosegla večji napredek k demokraciji in miru, kot pa je bil dosežen v zadnjih desetletjih; |
| --- | --- |

B.

ker je vlada predsednika Thein Seina v prvem letu na oblasti dosegla večji napredek k demokraciji in miru, kot pa je bil dosežen v zadnjih desetletjih;

| C. | ker ima opozicija trenutno samo 6,6 % sedežev v parlamentu (42 od 659), medtem ko veliko večino sedežev nadzira vladajoča Stranka unije za solidarnost in razvoj (USDP), vključno s 25 % sedežev, ki so rezervirani za vojaške častnike; |
| --- | --- |

C.

ker ima opozicija trenutno samo 6,6 % sedežev v parlamentu (42 od 659), medtem ko veliko večino sedežev nadzira vladajoča Stranka unije za solidarnost in razvoj (USDP), vključno s 25 % sedežev, ki so rezervirani za vojaške častnike;

| D. | ker bodo naslednje splošne volitve, načrtovane za leto 2015, ko bo treba razdeliti 75 % sedežev, pravi test za pripravljenost burmanske vlade na demokratizacijo države; |
| --- | --- |

D.

ker bodo naslednje splošne volitve, načrtovane za leto 2015, ko bo treba razdeliti 75 % sedežev, pravi test za pripravljenost burmanske vlade na demokratizacijo države;

| E. | ker potek delnih volitev 1. aprila 2012, na katere so bili povabljeni in so jim prisostvovali tuji opazovalci in novinarji, tudi predstavnik Evropskega parlamenta, dokazuje, da je vlada Burme/Mjanmara pripravljena nadaljevati proces reform, ki bi moral biti trajen in nepreklicen; |
| --- | --- |

E.

ker potek delnih volitev 1. aprila 2012, na katere so bili povabljeni in so jim prisostvovali tuji opazovalci in novinarji, tudi predstavnik Evropskega parlamenta, dokazuje, da je vlada Burme/Mjanmara pripravljena nadaljevati proces reform, ki bi moral biti trajen in nepreklicen;

| F. | ker sedanje spremembe ustvarjajo pomembne nove priložnosti za močno izboljšane odnose med Evropsko unijo in Burmo/Mjanmarom; |
| --- | --- |

F.

ker sedanje spremembe ustvarjajo pomembne nove priložnosti za močno izboljšane odnose med Evropsko unijo in Burmo/Mjanmarom;

| G. | ker je potrebna previdnost, če upoštevamo, da glede na poročilo posebnega poročevalca Združenih narodov za človekove pravice v Burmi/Mjanmaru ostaja velika zaskrbljenost glede človekovih pravic, na stotine političnih zapornikov je še vedno zaprtih in mnogi od tistih, ki niso več, so samo pogojno izpuščeni; |
| --- | --- |

G.

ker je potrebna previdnost, če upoštevamo, da glede na poročilo posebnega poročevalca Združenih narodov za človekove pravice v Burmi/Mjanmaru ostaja velika zaskrbljenost glede človekovih pravic, na stotine političnih zapornikov je še vedno zaprtih in mnogi od tistih, ki niso več, so samo pogojno izpuščeni;

| H. | ker se vlada začenja spoprijemati z dediščino večdesetletne državljanske vojne in oboroženih nemirov, kar je pripeljalo do niza dogovorov o premirju z večino oboroženih etničnih skupin, izjema so razmere v državi Kačin,medtem ko je zaustavljena človekoljubna pomoč večdesettisočem razseljenih civilistov in se z nezmanjšano močjo nadaljuje politika diskriminiranja manjšine Rohingja; |
| --- | --- |

H.

ker se vlada začenja spoprijemati z dediščino večdesetletne državljanske vojne in oboroženih nemirov, kar je pripeljalo do niza dogovorov o premirju z večino oboroženih etničnih skupin, izjema so razmere v državi Kačin,medtem ko je zaustavljena človekoljubna pomoč večdesettisočem razseljenih civilistov in se z nezmanjšano močjo nadaljuje politika diskriminiranja manjšine Rohingja;

| I. | ker je vlada napovedala, da si prizadeva za tristopenjski proces vzpostavljanja miru: najprej premirje, nato družbeno-gospodarski, kulturni in politični procesi ter končno vseobsegajoč sporazum – ki bo zajel tudi spremembe ustave – o etničnih vprašanjih, tudi demobilizaciji in vključevanju nekdanjih borcev, delitvi virov in večji avtonomiji; |
| --- | --- |

I.

ker je vlada napovedala, da si prizadeva za tristopenjski proces vzpostavljanja miru: najprej premirje, nato družbeno-gospodarski, kulturni in politični procesi ter končno vseobsegajoč sporazum – ki bo zajel tudi spremembe ustave – o etničnih vprašanjih, tudi demobilizaciji in vključevanju nekdanjih borcev, delitvi virov in večji avtonomiji;

| J. | ker zeva vrzel med političnimi odločitvami na najvišji ravni ter omejenimi institucionalnimi in tehničnimi zmogljivostmi na terenu ter ker spremembe le počasi vplivajo na življenje večine burmanskih državljanov, ki se še naprej spoprijemajo z veliko revščino, veliko stopnjo zadolženosti, pomanjkanjem zaposlitev in socialnih storitev; |
| --- | --- |

J.

ker zeva vrzel med političnimi odločitvami na najvišji ravni ter omejenimi institucionalnimi in tehničnimi zmogljivostmi na terenu ter ker spremembe le počasi vplivajo na življenje večine burmanskih državljanov, ki se še naprej spoprijemajo z veliko revščino, veliko stopnjo zadolženosti, pomanjkanjem zaposlitev in socialnih storitev;

| K. | ker so bili v preteklosti mnogi sektorji gospodarske dejavnosti v Burmi/Mjanmaru, kot so rudarstvo, lesna industrija, naftna in plinska industrija ter gradnja jezov, neposredno povezani s hudimi kršitvami človekovih pravic in uničevanjem narave, hkrati pa so bili glavni vir državnih prihodkov za vojsko; |
| --- | --- |

K.

ker so bili v preteklosti mnogi sektorji gospodarske dejavnosti v Burmi/Mjanmaru, kot so rudarstvo, lesna industrija, naftna in plinska industrija ter gradnja jezov, neposredno povezani s hudimi kršitvami človekovih pravic in uničevanjem narave, hkrati pa so bili glavni vir državnih prihodkov za vojsko;

| L. | ker je vlada sprejela ukrepe za povečanje državljanskih svoboščin, večjo svobodo obveščanja in izražanja, odpravo prepovedi mnogih spletnih mest in publikacij, svobodo zbiranja, ustanovitev nacionalne komisije za človekove pravice in načrtovano odpravo cenzorske komisije pred koncem leta 2012; |
| --- | --- |

L.

ker je vlada sprejela ukrepe za povečanje državljanskih svoboščin, večjo svobodo obveščanja in izražanja, odpravo prepovedi mnogih spletnih mest in publikacij, svobodo zbiranja, ustanovitev nacionalne komisije za človekove pravice in načrtovano odpravo cenzorske komisije pred koncem leta 2012;

| M. | ker bo visoka predstavnica EU za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton kmalu po zasedanju Sveta 23. aprila 2012 obiskala Burmo/Mjanmar; |
| --- | --- |

M.

ker bo visoka predstavnica EU za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton kmalu po zasedanju Sveta 23. aprila 2012 obiskala Burmo/Mjanmar;

| N. | ker je neodvisno in nepristransko sodstvo nujno za spoštovanje pravne države in pravičnosti v Mjanmaru; poziva vlado Burme/Mjanmara, naj začne pravne reforme, ki bodo zagotovile resnično neodvisno in nepristransko sodstvo; |
| --- | --- |

N.

ker je neodvisno in nepristransko sodstvo nujno za spoštovanje pravne države in pravičnosti v Mjanmaru; poziva vlado Burme/Mjanmara, naj začne pravne reforme, ki bodo zagotovile resnično neodvisno in nepristransko sodstvo;

| O. | ker je vlada končno začela upoštevati zaskrbljenost glede projektov, ki lahko bili okoljsko in socialno razdiralni; |
| --- | --- |

O.

ker je vlada končno začela upoštevati zaskrbljenost glede projektov, ki lahko bili okoljsko in socialno razdiralni;

| P. | ker bodo omejevalni ukrepi EU za Burmo/Mjanmar na vrsti za pregled na zasedanju generalnega sveta 23. aprila 2012; |
| --- | --- |

P.

ker bodo omejevalni ukrepi EU za Burmo/Mjanmar na vrsti za pregled na zasedanju generalnega sveta 23. aprila 2012;

| 1. | pozdravlja pregleden in verodostojen potek delnih volitev 1. aprila 2012, ki jih mednarodni opazovalci štejejo za svobodne, obenem pa opozarja na poročila o nepravilnostih ob pripravah na volitve; verjame, da bodo novoizvoljeni poslanci čim prej prevzeli dolžnosti; podpira prizadevanje oblasti, da bi zagotovila, da bo proces reform trajen in nepreklicen; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pregleden in verodostojen potek delnih volitev 1. aprila 2012, ki jih mednarodni opazovalci štejejo za svobodne, obenem pa opozarja na poročila o nepravilnostih ob pripravah na volitve; verjame, da bodo novoizvoljeni poslanci čim prej prevzeli dolžnosti; podpira prizadevanje oblasti, da bi zagotovila, da bo proces reform trajen in nepreklicen;

| 2. | izraža veliko spoštovanje do dolgotrajnega, desetletnega boja opozicijske voditeljice in dobitnice nagrade Saharova Aung San Suu Kyi, ji čestita za zmago njene stranke na aprilskih delnih volitvah ter odobrava njen pogum in vztrajnost kot primer nesebičnega poguma in boja za svobodo in demokracijo tiraniji navkljub; |
| --- | --- |

2.

izraža veliko spoštovanje do dolgotrajnega, desetletnega boja opozicijske voditeljice in dobitnice nagrade Saharova Aung San Suu Kyi, ji čestita za zmago njene stranke na aprilskih delnih volitvah ter odobrava njen pogum in vztrajnost kot primer nesebičnega poguma in boja za svobodo in demokracijo tiraniji navkljub;

| 3. | priznava ukrepe, ki so jih sprejeli predsednik Thein Sein in drugi reformatorji v burmanskem režimu, za izvajanje demokratičnih reform v preteklem letu, ter jih spodbuja k nujnemu nadaljevanju tega procesa, da ne bo več mogoče zaobrniti sprememb; |
| --- | --- |

3.

priznava ukrepe, ki so jih sprejeli predsednik Thein Sein in drugi reformatorji v burmanskem režimu, za izvajanje demokratičnih reform v preteklem letu, ter jih spodbuja k nujnemu nadaljevanju tega procesa, da ne bo več mogoče zaobrniti sprememb;

| 4. | toplo pozdravlja prizadevanja vlade, parlamenta in vodstva oboroženih sil, da bi prekinili mednarodne oborožene spopade, ki se bijejo že desetletja, ter poziva k hitremu dokončanju mirovnih pogajanj s Kačini; |
| --- | --- |

4.

toplo pozdravlja prizadevanja vlade, parlamenta in vodstva oboroženih sil, da bi prekinili mednarodne oborožene spopade, ki se bijejo že desetletja, ter poziva k hitremu dokončanju mirovnih pogajanj s Kačini;

| 5. | poziva burmansko vlado, naj sprejme spremembe ustave iz leta 2008 pred volitvami leta 2015, ki bi ukinile vlogo vojske v civilni politiki, zlasti sedeže zanjo v obeh domovih parlamenta; |
| --- | --- |

5.

poziva burmansko vlado, naj sprejme spremembe ustave iz leta 2008 pred volitvami leta 2015, ki bi ukinile vlogo vojske v civilni politiki, zlasti sedeže zanjo v obeh domovih parlamenta;

| 6. | pozdravlja zbližanje med predsednikom Thein Seinom in Aung San Suu Kyi ter dialog med vlado in opozicijo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja zbližanje med predsednikom Thein Seinom in Aung San Suu Kyi ter dialog med vlado in opozicijo;

| 7. | pozdravlja mednarodna prizadevanja na visoki ravni za spodbujanje demokratičnih sprememb v Burmi/Mjanmaru; je seznanjen z obiskom britanskega premierja Davida Camerona po aprilskih delnih volitvah in pozdravlja njegove plodne razprave z burmanskim predsednikom Thein Seinom in Aung San Suu Kyi; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja mednarodna prizadevanja na visoki ravni za spodbujanje demokratičnih sprememb v Burmi/Mjanmaru; je seznanjen z obiskom britanskega premierja Davida Camerona po aprilskih delnih volitvah in pozdravlja njegove plodne razprave z burmanskim predsednikom Thein Seinom in Aung San Suu Kyi;

| 8. | pozdravlja izpustitev velikega števila političnih zapornikov in mnogo večjo svobodo medijev in interneta, obenem pa izraža zaskrbljenost zaradi nadaljevanja cenzure in omejitev; pozdravlja novo zakonodajo o svobodi zbiranja in poročani napredek pri spremembah prava in prakse za odpravo uporabe prisilnega dela; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja izpustitev velikega števila političnih zapornikov in mnogo večjo svobodo medijev in interneta, obenem pa izraža zaskrbljenost zaradi nadaljevanja cenzure in omejitev; pozdravlja novo zakonodajo o svobodi zbiranja in poročani napredek pri spremembah prava in prakse za odpravo uporabe prisilnega dela;

| 9. | poziva vlado Burme/Mjanmara, naj takoj in brezpogojno izpusti vse preostale politične zapornike ter Mednarodnemu odboru Rdečega križa in mednarodnim organom za človekove pravice omogoči prost dostop do mjanmarskih zaporov; poziva tudi nacionalno komisijo za človekove pravice, naj okrepi svoje delo na področju spodbujanja in zaščite temeljnih pravic državljanov; |
| --- | --- |

9.

poziva vlado Burme/Mjanmara, naj takoj in brezpogojno izpusti vse preostale politične zapornike ter Mednarodnemu odboru Rdečega križa in mednarodnim organom za človekove pravice omogoči prost dostop do mjanmarskih zaporov; poziva tudi nacionalno komisijo za človekove pravice, naj okrepi svoje delo na področju spodbujanja in zaščite temeljnih pravic državljanov;

| 10. | poziva k spremembam zakona o državljanstvu iz leta 1982, da se zagotovi ustrezno upoštevanje pravice etnične manjšine Rohingja do državljanstva; |
| --- | --- |

10.

poziva k spremembam zakona o državljanstvu iz leta 1982, da se zagotovi ustrezno upoštevanje pravice etnične manjšine Rohingja do državljanstva;

| 11. | poziva oblasti Burme/Mjanmara, naj zajamčijo svobodo in neodvisnost medijev ter zagotovijo, da bo nova zakonodaja o medijih omogočala neoviran dostop do komunikacijske in informacijske tehnologije; |
| --- | --- |

11.

poziva oblasti Burme/Mjanmara, naj zajamčijo svobodo in neodvisnost medijev ter zagotovijo, da bo nova zakonodaja o medijih omogočala neoviran dostop do komunikacijske in informacijske tehnologije;

| 12. | poziva vlado Burme/Mjanmara, naj začne pravne reforme, ki bodo zagotovile resnično neodvisno in nepristransko sodstvo ter uvede postopek pravice in odgovornosti za nekdanje zlorabe človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

poziva vlado Burme/Mjanmara, naj začne pravne reforme, ki bodo zagotovile resnično neodvisno in nepristransko sodstvo ter uvede postopek pravice in odgovornosti za nekdanje zlorabe človekovih pravic;

| 13. | pozdravlja izid 19. zasedanja Sveta ZN za človekove pravice, ki je podaljšal mandat posebnemu poročevalcu o razmerah na področju človekovih pravic v Burmi/Mjanmaru za eno leto; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja izid 19. zasedanja Sveta ZN za človekove pravice, ki je podaljšal mandat posebnemu poročevalcu o razmerah na področju človekovih pravic v Burmi/Mjanmaru za eno leto;

| 14. | poziva predsednika Thein Seina, naj uvede preiskavo domnev o spolnem nasilju burmanske vojske, ter naj poskrbi za sodni pregon vojakov, udeleženih v teh dejanjih; odločno poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj nemudoma preneha novačiti in uporabljati otroke vojake, okrepi ukrepe za zagotovitev zaščite otrok pred oboroženimi spopadi ter si prizadeva za sodelovanje s posebno predstavnico generalnega sekretarja ZN za otroke v oboroženih spopadih; |
| --- | --- |

14.

poziva predsednika Thein Seina, naj uvede preiskavo domnev o spolnem nasilju burmanske vojske, ter naj poskrbi za sodni pregon vojakov, udeleženih v teh dejanjih; odločno poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj nemudoma preneha novačiti in uporabljati otroke vojake, okrepi ukrepe za zagotovitev zaščite otrok pred oboroženimi spopadi ter si prizadeva za sodelovanje s posebno predstavnico generalnega sekretarja ZN za otroke v oboroženih spopadih;

| 15. | poziva predsednika Thein Seina, naj se posvetuje z lokalnimi skupnostmi, ki jih bodo prizadeli načrtovani projekti za jezove, in naj se izvedejo neodvisne presoje vplivov na okolje; |
| --- | --- |

15.

poziva predsednika Thein Seina, naj se posvetuje z lokalnimi skupnostmi, ki jih bodo prizadeli načrtovani projekti za jezove, in naj se izvedejo neodvisne presoje vplivov na okolje;

| 16. | pozdravlja pozitivne poteze, s katerimi je EU podprla začetek politične tranzicije v državi, vključno z obljubo 150 milijonov EUR za človekoljubno pomoč, namenjeno predvsem razvijanju zdravstvenih in izobraževalnih zmogljivosti v državi in pomoči razseljenim osebam; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja pozitivne poteze, s katerimi je EU podprla začetek politične tranzicije v državi, vključno z obljubo 150 milijonov EUR za človekoljubno pomoč, namenjeno predvsem razvijanju zdravstvenih in izobraževalnih zmogljivosti v državi in pomoči razseljenim osebam;

| 17. | pozdravlja ukrepe, ki so jih sprejele burmanske oblasti v zvezi z menjalnim tečajem burmanske valute; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja ukrepe, ki so jih sprejele burmanske oblasti v zvezi z menjalnim tečajem burmanske valute;

| 18. | poziva Svet, naj prekine trenutno veljavne omejevalne ukrepe, razen embarga na orožje, za začetno obdobje enega leta, ter tesno spremlja razmere v državi; |
| --- | --- |

18.

poziva Svet, naj prekine trenutno veljavne omejevalne ukrepe, razen embarga na orožje, za začetno obdobje enega leta, ter tesno spremlja razmere v državi;

| 19. | poziva Komisijo in Svet, naj določita jasen časovni razpored in merila za oceno sedanjega političnega in gospodarskega procesa reform v Burmi/Mjanmaru; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in Svet, naj določita jasen časovni razpored in merila za oceno sedanjega političnega in gospodarskega procesa reform v Burmi/Mjanmaru;

| 20. | ugotavlja, da bodo odgovorna in trajnostna trgovina in naložbe, tudi z Evropsko unijo in iz nje, podprle prizadevanja Burme/Mjanmara za boj proti revščini in zagotovile, da bodo imele koristi širše skupine prebivalstva, ter poziva, naj Svet in Komisija preučita možnost, da bi Burma/Mjanmar pridobila privilegiran dostop na trg Evropske unije; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da bodo odgovorna in trajnostna trgovina in naložbe, tudi z Evropsko unijo in iz nje, podprle prizadevanja Burme/Mjanmara za boj proti revščini in zagotovile, da bodo imele koristi širše skupine prebivalstva, ter poziva, naj Svet in Komisija preučita možnost, da bi Burma/Mjanmar pridobila privilegiran dostop na trg Evropske unije;

| 21. | pozdravlja zavezo Evropske unije, da bo povečala pomoč prebivalstvu, ki so ga prizadeli spopadi, in vlado Burme/Mjanmara poziva, naj humanitarnim organizacijam ter Združenim narodom omogoči dostop do etničnih držav ali pa naj zagotovi, da se za dosego teh ranljivih skupin prebivalstva uporabi pomoč na ravni lokalnih skupnosti ali čezmejna pomoč; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja zavezo Evropske unije, da bo povečala pomoč prebivalstvu, ki so ga prizadeli spopadi, in vlado Burme/Mjanmara poziva, naj humanitarnim organizacijam ter Združenim narodom omogoči dostop do etničnih držav ali pa naj zagotovi, da se za dosego teh ranljivih skupin prebivalstva uporabi pomoč na ravni lokalnih skupnosti ali čezmejna pomoč;

| 22. | pozdravlja napovedan uradni obisk visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton ter njeno odločitev, da se ob tej priložnosti vzpostavi diplomatska navzočnost v državi in odpre urad EU v Yangonu; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja napovedan uradni obisk visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton ter njeno odločitev, da se ob tej priložnosti vzpostavi diplomatska navzočnost v državi in odpre urad EU v Yangonu;

| 23. | ponovno vabi dobitnico nagrade Saharova Aung San Suu Kyi, naj obišče Evropski parlament, da bi ji uradno podelili nagrado Saharova, ki jo je dobila leta 1991 za vse, kar je storila za uveljavljanje demokracije in svobode v Burmi/Mjanmaru; |
| --- | --- |

23.

ponovno vabi dobitnico nagrade Saharova Aung San Suu Kyi, naj obišče Evropski parlament, da bi ji uradno podelili nagrado Saharova, ki jo je dobila leta 1991 za vse, kar je storila za uveljavljanje demokracije in svobode v Burmi/Mjanmaru;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju združenja ASEAN ter parlamentu in vladi Burme/Mjanmara. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju združenja ASEAN ter parlamentu in vladi Burme/Mjanmara.

---

(1)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 120.

(2)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 154.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/84 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/84

---

Petek, 20. april 2012Pravna varnost evropskih naložb izven Evropske unije

P7_TA(2012)0143

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o pravni varnosti evropskih naložb zunaj Evropske unije (2012/2619(RSP))

2013/C 258 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske unije z Latinsko Ameriko (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske unije z Latinsko Ameriko (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (3),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (uredba o dedovanju) (COM(2010)0344), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (uredba o dedovanju) (COM(2010)0344),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2010 za dosego celovite evropske mednarodne naložbene politike (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2010 za dosego celovite evropske mednarodne naložbene politike (COM(2010)0343),

| — | ob upoštevanju resolucije Eurolata z dne 19. maja 2011 o obetih za trgovinske odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Eurolata z dne 19. maja 2011 o obetih za trgovinske odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (4),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Svetovne trgovinske organizacije (STO) z dne 30. marca 2012 o argentinski politiki in praksi omejevanja uvoza (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Svetovne trgovinske organizacije (STO) z dne 30. marca 2012 o argentinski politiki in praksi omejevanja uvoza (5),

| — | ob upoštevanju izjav skupine G20 v Washingtonu (15. novembra 2008), Londonu (2. aprila 2009), Pittsburghu (25. septembra 2009), Torontu (26. junija 2010), Seulu (12. novembra 2010) in Cannesu (4. novembra 2011), ki vsebujejo zaveze o boju proti protekcionizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav skupine G20 v Washingtonu (15. novembra 2008), Londonu (2. aprila 2009), Pittsburghu (25. septembra 2009), Torontu (26. junija 2010), Seulu (12. novembra 2010) in Cannesu (4. novembra 2011), ki vsebujejo zaveze o boju proti protekcionizmu,

| — | ob upoštevanju sporazumov o vzajemnem spodbujanju in varovanju naložb med Argentino, Španijo in nekaterimi drugimi državami članicami EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov o vzajemnem spodbujanju in varovanju naložb med Argentino, Španijo in nekaterimi drugimi državami članicami EU,

| — | ob upoštevanju pogajanj o medregijskem pridružitvenem sporazumu med EU in Mercosurjem ter zlasti o sporazumu o prosti trgovini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj o medregijskem pridružitvenem sporazumu med EU in Mercosurjem ter zlasti o sporazumu o prosti trgovini,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (6),

| — | ob upoštevanju členom 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členom 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker člen 207 PDEU določa, da so evropske naložbe v državah nečlanicah neločljiv element skupne trgovinske politike Evropske unije in so tako sestavni del njenega zunanjega delovanja, in ker so neposredne tuje naložbe v skladu z Lizbonsko pogodbo v izključni pristojnosti EU, kot določajo členi 3(1)(e), 206 in 207 PDEU; |
| --- | --- |

A.

ker člen 207 PDEU določa, da so evropske naložbe v državah nečlanicah neločljiv element skupne trgovinske politike Evropske unije in so tako sestavni del njenega zunanjega delovanja, in ker so neposredne tuje naložbe v skladu z Lizbonsko pogodbo v izključni pristojnosti EU, kot določajo členi 3(1)(e), 206 in 207 PDEU;

| B. | ker je Unija začela to pristojnost izvajati v okviru potekajočih pogajanj o sporazumih o naložbah z Indijo, Singapurjem in Kanado ter v okviru predlogov za pogajalske mandate z Marokom, Tunizijo, Jordanijo in Egiptom; |
| --- | --- |

B.

ker je Unija začela to pristojnost izvajati v okviru potekajočih pogajanj o sporazumih o naložbah z Indijo, Singapurjem in Kanado ter v okviru predlogov za pogajalske mandate z Marokom, Tunizijo, Jordanijo in Egiptom;

| C. | ker bodo naložbe osrednja tema prihodnjega vrha EU-LAC, ki bo potekal v Santiagu de Chile januarja 2013; |
| --- | --- |

C.

ker bodo naložbe osrednja tema prihodnjega vrha EU-LAC, ki bo potekal v Santiagu de Chile januarja 2013;

| D. | ker so naložbe EU v Argentini zaščitene z dvostranskimi sporazumi o naložbah, doslej pa je takšen sporazum z Argentino sklenilo 18 držav članic EU; |
| --- | --- |

D.

ker so naložbe EU v Argentini zaščitene z dvostranskimi sporazumi o naložbah, doslej pa je takšen sporazum z Argentino sklenilo 18 držav članic EU;

| E. | ker je vlada Republike Argentine napovedala, da bo kongresu te države v potrditev predložila zakon o razlastitvi imetnikov 51 % delnic naftne družbe YPF, v kateri ima večinski delež evropsko podjetje, in sicer naj bi bila predmet razlastitve prav večina njegovih delnic; |
| --- | --- |

E.

ker je vlada Republike Argentine napovedala, da bo kongresu te države v potrditev predložila zakon o razlastitvi imetnikov 51 % delnic naftne družbe YPF, v kateri ima večinski delež evropsko podjetje, in sicer naj bi bila predmet razlastitve prav večina njegovih delnic;

| F. | ker je argentinska zvezna vlada sočasno z omenjeno napovedjo tudi dejansko prevzela nadzor nad sedežem te družbe ter iz podjetja odstranila legitimno vodstvo in zaposlene, odgovorne za njegovo upravljanje; |
| --- | --- |

F.

ker je argentinska zvezna vlada sočasno z omenjeno napovedjo tudi dejansko prevzela nadzor nad sedežem te družbe ter iz podjetja odstranila legitimno vodstvo in zaposlene, odgovorne za njegovo upravljanje;

| G. | ker je bila omenjena gospodarska družba v zadnjih mesecih tarča premišljenega javnega obtoževanja in gonje, ki sta skupaj s številnimi upravnimi odločitvami privedla do neupravičenega padca tržne vrednosti njenih delnic v škodo delničarjev in povezanih podjetij; |
| --- | --- |

G.

ker je bila omenjena gospodarska družba v zadnjih mesecih tarča premišljenega javnega obtoževanja in gonje, ki sta skupaj s številnimi upravnimi odločitvami privedla do neupravičenega padca tržne vrednosti njenih delnic v škodo delničarjev in povezanih podjetij;

| H. | ker sta španska vlada in družba YPF-Repsol pred to napovedjo poskušali poiskati rešitev s pogajanji, vendar argentinska vlada v to ni privolila; |
| --- | --- |

H.

ker sta španska vlada in družba YPF-Repsol pred to napovedjo poskušali poiskati rešitev s pogajanji, vendar argentinska vlada v to ni privolila;

| I. | ker bi bila lahko tudi druga evropska podjetja žrtve podobnih ukrepov ali političnih posegov argentinskih oblasti na svobodnem trgu; |
| --- | --- |

I.

ker bi bila lahko tudi druga evropska podjetja žrtve podobnih ukrepov ali političnih posegov argentinskih oblasti na svobodnem trgu;

| J. | ker se Republika Argentina kot polnopravna članica Mercosurja trenutno pogaja o pridružitvenem sporazumu z EU; |
| --- | --- |

J.

ker se Republika Argentina kot polnopravna članica Mercosurja trenutno pogaja o pridružitvenem sporazumu z EU;

| K. | ker je Komisija kljub tem pogajanjem v svojih poročilih o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe navedla, da je Argentina sprejela številne protekcionistične ukrepe, ki so poslabšali poslovno okolje za evropske vlagatelje v Argentini; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija kljub tem pogajanjem v svojih poročilih o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe navedla, da je Argentina sprejela številne protekcionistične ukrepe, ki so poslabšali poslovno okolje za evropske vlagatelje v Argentini;

| L. | ker je Komisija v STO že večkrat izrazila zaskrbljenost zaradi narave in uporabe omejevalnih uvoznih ukrepov, ki jih je sprejela argentinska vlada in ki so v škodo vse večjemu številu držav članic STO; |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija v STO že večkrat izrazila zaskrbljenost zaradi narave in uporabe omejevalnih uvoznih ukrepov, ki jih je sprejela argentinska vlada in ki so v škodo vse večjemu številu držav članic STO;

| M. | ker je Republika Argentina na osnovi enostranskih odločitev EU že dolgo upravičenka sistema splošnih preferencialov (GPS); |
| --- | --- |

M.

ker je Republika Argentina na osnovi enostranskih odločitev EU že dolgo upravičenka sistema splošnih preferencialov (GPS);

| N. | ker se je Argentina kot članica skupine G20 na vsakem vrhu te skupine zavezala k boju proti protekcionizmu in k ohranjanju odprtih trgov za trgovino in naložbe; |
| --- | --- |

N.

ker se je Argentina kot članica skupine G20 na vsakem vrhu te skupine zavezala k boju proti protekcionizmu in k ohranjanju odprtih trgov za trgovino in naložbe;

| 1. | obžaluje odločitev argentinske vlade o razlastitvi evropskega podjetja, ki mu je bila odvzeta večina delnic, kljub rešitvi, doseženi s pogajanji; meni, da je ta enostranski in samovoljni ukrep neposredno uperjen zoper svobodo gospodarske pobude in načelo pravne varnosti, zaradi česar se bo poslabšalo okolje za naložbe podjetij iz EU v Argentini; |
| --- | --- |

1.

obžaluje odločitev argentinske vlade o razlastitvi evropskega podjetja, ki mu je bila odvzeta večina delnic, kljub rešitvi, doseženi s pogajanji; meni, da je ta enostranski in samovoljni ukrep neposredno uperjen zoper svobodo gospodarske pobude in načelo pravne varnosti, zaradi česar se bo poslabšalo okolje za naložbe podjetij iz EU v Argentini;

| 2. | ugotavlja, da se omenjena odločitev nanaša na eno samo podjetje v tem sektorju in le na nekatere delnice, zato bi šlo lahko za diskriminacijo; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da se omenjena odločitev nanaša na eno samo podjetje v tem sektorju in le na nekatere delnice, zato bi šlo lahko za diskriminacijo;

| 3. | izraža globoko zaskrbljenost glede nastalega položaja, saj gre za neizpolnjevanje obveznosti iz mednarodnih sporazumov; opozarja na morebitne posledice teh ukrepov, ki utegnejo odvrniti mednarodne naložbe v in sprožiti neugodne odzive mednarodne skupnosti na ravnanje Argentine; |
| --- | --- |

3.

izraža globoko zaskrbljenost glede nastalega položaja, saj gre za neizpolnjevanje obveznosti iz mednarodnih sporazumov; opozarja na morebitne posledice teh ukrepov, ki utegnejo odvrniti mednarodne naložbe v in sprožiti neugodne odzive mednarodne skupnosti na ravnanje Argentine;

| 4. | spominja, da je cilj potekajočih pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Mercosurjem vzpostaviti okvir za gospodarsko povezovanje in politični dialog med obema stranema, da bi lahko obe regiji dosegli najvišjo možno raven blaginje in napredka, in je prepričan, da so lahko ta pogajanja uspešna samo, če se jih bosta obe strani udeležili v duhu odprtosti in vzajemnega zaupanja; opozarja, da odločitve, kakšno so sprejele argentinske oblasti, ne prispevajo k prijateljskemu ozračju in razumevanju, ki sta pogoj za dosego omenjenega sporazuma; |
| --- | --- |

4.

spominja, da je cilj potekajočih pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Mercosurjem vzpostaviti okvir za gospodarsko povezovanje in politični dialog med obema stranema, da bi lahko obe regiji dosegli najvišjo možno raven blaginje in napredka, in je prepričan, da so lahko ta pogajanja uspešna samo, če se jih bosta obe strani udeležili v duhu odprtosti in vzajemnega zaupanja; opozarja, da odločitve, kakšno so sprejele argentinske oblasti, ne prispevajo k prijateljskemu ozračju in razumevanju, ki sta pogoj za dosego omenjenega sporazuma;

| 5. | obžaluje, da Argentina ne spoštuje tega načela in je uvedla ukrepe, ki resno omejujejo trgovino in naložbe, kot so necarinske ovire, to pa škoduje podjetjem EU in svetovni trgovini z Argentino; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da Argentina ne spoštuje tega načela in je uvedla ukrepe, ki resno omejujejo trgovino in naložbe, kot so necarinske ovire, to pa škoduje podjetjem EU in svetovni trgovini z Argentino;

| 6. | poziva Komisijo, naj se na te omejitve odzove z vsemi ustreznimi instrumenti reševanja sporov, ki so na voljo v STO, ter naj sodeluje z drugimi državami, ki se soočajo s podobnimi diskriminacijskimi ovirami za trgovino in naložbe; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj se na te omejitve odzove z vsemi ustreznimi instrumenti reševanja sporov, ki so na voljo v STO, ter naj sodeluje z drugimi državami, ki se soočajo s podobnimi diskriminacijskimi ovirami za trgovino in naložbe;

| 7. | poziva predsednika Sveta, predsednika Komisije in visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj se pri argentinskih oblasteh zavzamejo za vrnitev k dialogu ter za interese Unije in za spoštovanje načela pravne varnosti, kar bo zagotovilo evropsko navzočnost in naložbe v tej južnoameriški državi; |
| --- | --- |

7.

poziva predsednika Sveta, predsednika Komisije in visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj se pri argentinskih oblasteh zavzamejo za vrnitev k dialogu ter za interese Unije in za spoštovanje načela pravne varnosti, kar bo zagotovilo evropsko navzočnost in naložbe v tej južnoameriški državi;

| 8. | poziva Komisijo in Svet, naj za zaščito evropskih interesov preučita in sprejmeta vse potrebne ukrepe, vključno z delno začasno odpravo enostranskih tarifnih preferencialov v shemi GPS, da bi preprečila podobne dogodke v prihodnje; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in Svet, naj za zaščito evropskih interesov preučita in sprejmeta vse potrebne ukrepe, vključno z delno začasno odpravo enostranskih tarifnih preferencialov v shemi GPS, da bi preprečila podobne dogodke v prihodnje;

| 9. | opominja na tradicionalno prijateljske odnose med Evropsko unijo in Republiko Argentino, ki imata skupne vrednote in načela, ter poziva argentinske oblasti, naj obnovijo dialog in pogajanja kot najustreznejše sredstvo za reševanje morebitnih nesporazumov s trgovinskimi partnerji in prijateljskimi državami; |
| --- | --- |

9.

opominja na tradicionalno prijateljske odnose med Evropsko unijo in Republiko Argentino, ki imata skupne vrednote in načela, ter poziva argentinske oblasti, naj obnovijo dialog in pogajanja kot najustreznejše sredstvo za reševanje morebitnih nesporazumov s trgovinskimi partnerji in prijateljskimi državami;

| 10. | pozdravlja izjavo visoke predstavnice Catherine Ashton, v kateri je obsodila dejanje argentinske vlade in odpoved srečanja skupnega odbora za sodelovanje EU-Argentina; poziva komisarja Karla De Guchta in visoko predstavnico Catherine Ashton, naj uporabita vse razpoložljive diplomatske poti, da rešita ta zaplet s svojima argentinskima kolegoma; poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo s partnerji v mednarodnih forumih, kot sta G20 in STO, da bi dosegli soglasje o nasprotovanju dejanjem argentinske vlade; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja izjavo visoke predstavnice Catherine Ashton, v kateri je obsodila dejanje argentinske vlade in odpoved srečanja skupnega odbora za sodelovanje EU-Argentina; poziva komisarja Karla De Guchta in visoko predstavnico Catherine Ashton, naj uporabita vse razpoložljive diplomatske poti, da rešita ta zaplet s svojima argentinskima kolegoma; poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo s partnerji v mednarodnih forumih, kot sta G20 in STO, da bi dosegli soglasje o nasprotovanju dejanjem argentinske vlade;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, vladi in parlamentu Republike Argentine ter članom sveta Mercosurja. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, vladi in parlamentu Republike Argentine ter članom sveta Mercosurja.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0141.

(2)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 79.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0565.

(4)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2011/resolutions/trade_en.pdf

(5)  http://eeas.europa.eu/delegations/wto/documents/press_corner/2012_03_30_joint_statement_argentina.pdf

(6)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 54.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/87

---

Petek, 20. april 2012Dekoncentracija upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije na dostavo pomoči

P7_TA(2012)0144

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o učinku dekoncentracije upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije na dostavo pomoči (2011/2192(INI))

2013/C 258 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da je glavni cilj politike Unije na področju razvojnega sodelovanja zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine ter da Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da je glavni cilj politike Unije na področju razvojnega sodelovanja zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine ter da Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju,

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov iz leta 2000 s posebnim poudarkom na osmem razvojnem cilju tisočletja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov iz leta 2000 s posebnim poudarkom na osmem razvojnem cilju tisočletja,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom "Ocena postopka dekoncentracije – končno poročilo" (SEC(2004)0561), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom "Ocena postopka dekoncentracije – končno poročilo" (SEC(2004)0561),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe" (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe" (COM(2011)0637),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. junija 2005 o dekoncentraciji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. junija 2005 o dekoncentraciji (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. junija 2011 o posebnem poročilu št. 1/2011 z naslovom "Ali se je z dekoncentracijo upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije izboljšala dostava pomoči?" (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. junija 2011 o posebnem poročilu št. 1/2011 z naslovom "Ali se je z dekoncentracijo upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije izboljšala dostava pomoči?" (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o skupnem stališču EU za četrti forum na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (HLF-4, Busan, od 29. novembra do 1. decembra 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o skupnem stališču EU za četrti forum na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (HLF-4, Busan, od 29. novembra do 1. decembra 2011),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 1/2011 z naslovom "Ali se je z dekoncentracijo upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije izboljšala dostava pomoči?", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 1/2011 z naslovom "Ali se je z dekoncentracijo upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije izboljšala dostava pomoči?",

| — | ob upoštevanju odstavkov 122 in 123 evropskega soglasja za razvoj o napredku reform na področju upravljanja zunanje pomoči EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstavkov 122 in 123 evropskega soglasja za razvoj o napredku reform na področju upravljanja zunanje pomoči EU,

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike,

| — | ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči iz leta 2005, agende za ukrepanje iz Akre iz leta 2008 in partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana iz leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči iz leta 2005, agende za ukrepanje iz Akre iz leta 2008 in partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana iz leta 2011,

| — | ob upoštevanju medsebojnega strokovnega pregleda Evropske skupnosti v odboru za razvojno pomoč pri OECD (OECD-DAC) iz leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medsebojnega strokovnega pregleda Evropske skupnosti v odboru za razvojno pomoč pri OECD (OECD-DAC) iz leta 2007,

| — | ob upoštevanju poročila odbora za razvojno pomoč pri OECD iz leta 2008 z naslovom "Učinkovito upravljanje pomoči: 12 ugotovitev iz medsebojnega pregleda odbora za razvojno pomoč", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila odbora za razvojno pomoč pri OECD iz leta 2008 z naslovom "Učinkovito upravljanje pomoči: 12 ugotovitev iz medsebojnega pregleda odbora za razvojno pomoč",

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračunski nadzor (A7-0056/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračunski nadzor (A7-0056/2012),

| A. | ker se z decentraliziranim pristopom k dostavi pomoči odločanje bolj približa dejanskemu stanju in samemu kraju, kjer s praktičnega vidika pride do učinkovitejše koordinacije in usklajevanja donatorjev, pri čemer se dosledno upošteva potreba po lokalni odgovornosti; |
| --- | --- |

A.

ker se z decentraliziranim pristopom k dostavi pomoči odločanje bolj približa dejanskemu stanju in samemu kraju, kjer s praktičnega vidika pride do učinkovitejše koordinacije in usklajevanja donatorjev, pri čemer se dosledno upošteva potreba po lokalni odgovornosti;

| B. | ker je končni cilj dekoncentracije in širše reforme zunanje pomoči, ki jo upravlja Komisija, pospešiti in izpopolniti postopke finančnega poslovodenja ter povečati kakovost pomoči v partnerskih državah; |
| --- | --- |

B.

ker je končni cilj dekoncentracije in širše reforme zunanje pomoči, ki jo upravlja Komisija, pospešiti in izpopolniti postopke finančnega poslovodenja ter povečati kakovost pomoči v partnerskih državah;

| C. | ker je mogoče glede na poročilo Evropskega računskega sodišča na splošno sklepati, da se je z dekoncentracijo izboljšala in pospešila dostava pomoči, finančni postopki pa so se izpopolnili, vendar so še vedno možne precejšnje izboljšave; |
| --- | --- |

C.

ker je mogoče glede na poročilo Evropskega računskega sodišča na splošno sklepati, da se je z dekoncentracijo izboljšala in pospešila dostava pomoči, finančni postopki pa so se izpopolnili, vendar so še vedno možne precejšnje izboljšave;

| D. | ker je treba v treh letih do roka za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja bistveno povečati zmogljivost EU za dostavo pomoči ter zmogljivost držav prejemnic za črpanje; |
| --- | --- |

D.

ker je treba v treh letih do roka za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja bistveno povečati zmogljivost EU za dostavo pomoči ter zmogljivost držav prejemnic za črpanje;

| E. | ker se 74 % zunanje pomoči EU iz proračuna EU in Evropskega razvojnega sklada neposredno upravlja prek 136 delegacij EU; |
| --- | --- |

E.

ker se 74 % zunanje pomoči EU iz proračuna EU in Evropskega razvojnega sklada neposredno upravlja prek 136 delegacij EU;

| F. | ker se v agendi za spremembe priznava, da je treba okrepiti usklajevanje med EU, državami članicami in partnerskimi državami ter koordinirati in uskladiti razvojne dejavnosti ter povečati njihovo učinkovitost in uspešnost; |
| --- | --- |

F.

ker se v agendi za spremembe priznava, da je treba okrepiti usklajevanje med EU, državami članicami in partnerskimi državami ter koordinirati in uskladiti razvojne dejavnosti ter povečati njihovo učinkovitost in uspešnost;

| G. | ker se z nedavno reorganizacijo znotraj Komisije in ustanovitvijo Evropske službe za zunanje delovanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe splošna učinkovitost in skladnost razvojne pomoči še nista povečali tako, kot bi pričakovali; |
| --- | --- |

G.

ker se z nedavno reorganizacijo znotraj Komisije in ustanovitvijo Evropske službe za zunanje delovanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe splošna učinkovitost in skladnost razvojne pomoči še nista povečali tako, kot bi pričakovali;

| H. | ker so bile delegacije z vzpostavitvijo Evropske službe za zunanje delovanje prisiljene, da sprejmejo dodatne pristojnosti, kot so diplomacija, informacijske/komunikacijske politike ter politike na področju svobode, varnosti in pravice, poleg obstoječih izzivov na področju koordinacije, skladnosti in pomanjkanja virov; |
| --- | --- |

H.

ker so bile delegacije z vzpostavitvijo Evropske službe za zunanje delovanje prisiljene, da sprejmejo dodatne pristojnosti, kot so diplomacija, informacijske/komunikacijske politike ter politike na področju svobode, varnosti in pravice, poleg obstoječih izzivov na področju koordinacije, skladnosti in pomanjkanja virov;

| I. | ker pomoč, ki jo upravljajo posamezne delegacije, še naprej pokriva mnogo področij, kar dodatno bremeni vire na ravni delegacij; |
| --- | --- |

I.

ker pomoč, ki jo upravljajo posamezne delegacije, še naprej pokriva mnogo področij, kar dodatno bremeni vire na ravni delegacij;

| J. | ker lahko obremenjujoča ureditev in postopki ogrozijo uporabo državnih sistemov in skupno načrtovanje in ker bi bilo pri mednarodnem razvojnem sodelovanju primerno uporabiti večletne programe; |
| --- | --- |

J.

ker lahko obremenjujoča ureditev in postopki ogrozijo uporabo državnih sistemov in skupno načrtovanje in ker bi bilo pri mednarodnem razvojnem sodelovanju primerno uporabiti večletne programe;

| K. | ker je splošna in proračunska podpora po sektorjih najprimernejša oblika pomoči za zmanjšanje stroškov transakcij za partnerske države, saj je bolj osredotočena na kakovost pomoči, naravo partnerstva in potrebe teh držav; |
| --- | --- |

K.

ker je splošna in proračunska podpora po sektorjih najprimernejša oblika pomoči za zmanjšanje stroškov transakcij za partnerske države, saj je bolj osredotočena na kakovost pomoči, naravo partnerstva in potrebe teh držav;

| L. | ker bi moral biti postopek dekoncentracije povezan z mehanizmom na ravni države članice, da se zagotovijo potrebne informacije o tem, kje nameravajo agencije porabiti svoja proračunska sredstva, s čimer bo pomoč bolje usmerjena ter bo mogoče ugotavljati primere pomanjkanja sredstev in možnosti financiranja v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

L.

ker bi moral biti postopek dekoncentracije povezan z mehanizmom na ravni države članice, da se zagotovijo potrebne informacije o tem, kje nameravajo agencije porabiti svoja proračunska sredstva, s čimer bo pomoč bolje usmerjena ter bo mogoče ugotavljati primere pomanjkanja sredstev in možnosti financiranja v posameznih državah članicah;

| M. | ker bi morali glede na vse večjo podporo evropskih državljanov uradni razvojni pomoči kot načinu za izkoreninjenje revščine in dosego razvojnih ciljev tisočletja in glede na dejstva, ki lahko preženejo dvome o učinkovitosti pomoči, z reformo zunanje pomoči EU pokazati, kako ta izboljšuje življenja revnih; |
| --- | --- |

M.

ker bi morali glede na vse večjo podporo evropskih državljanov uradni razvojni pomoči kot načinu za izkoreninjenje revščine in dosego razvojnih ciljev tisočletja in glede na dejstva, ki lahko preženejo dvome o učinkovitosti pomoči, z reformo zunanje pomoči EU pokazati, kako ta izboljšuje življenja revnih;

| N. | ker obiski na kraju samem v okviru medsebojnega strokovnega pregleda odbora za razvojno pomoč pri OECD pogosto kažejo, da imajo lokalni uslužbenci občutek, da niso dovolj izkoriščeni ali da niso v celoti vključeni v lokalno skupino donatorjev; |
| --- | --- |

N.

ker obiski na kraju samem v okviru medsebojnega strokovnega pregleda odbora za razvojno pomoč pri OECD pogosto kažejo, da imajo lokalni uslužbenci občutek, da niso dovolj izkoriščeni ali da niso v celoti vključeni v lokalno skupino donatorjev;

| 1. | pozdravlja splošne sklepe poročila Evropskega računskega sodišča in poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva povečati učinkovitost dostave pomoči; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja splošne sklepe poročila Evropskega računskega sodišča in poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva povečati učinkovitost dostave pomoči;

| 2. | pozdravlja zelo izčrpno in analitično poročilo, ki ga je pripravilo Evropsko računsko sodišče, ter odlično izbiro časa za oceno rezultatov dekoncentracije; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja zelo izčrpno in analitično poročilo, ki ga je pripravilo Evropsko računsko sodišče, ter odlično izbiro časa za oceno rezultatov dekoncentracije;

| 3. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo imel njen sedež zadostno zmogljivost in dovolj človeških virov, da bo poskrbel za ustrezno podporo delegacijam prek direktorata za kakovost dejavnosti; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo imel njen sedež zadostno zmogljivost in dovolj človeških virov, da bo poskrbel za ustrezno podporo delegacijam prek direktorata za kakovost dejavnosti;

| 4. | ugotavlja, da si mora Komisija glede na poročilo Računskega sodišča še naprej prizadevati, da bi izboljšala metodo ocenjevanja kakovosti in rezultate svojih posredovanj; meni, da bo to pripomoglo k večji odgovornosti za finančna posredovanja EU in zagotovilo večjo prepoznavnost njenih ukrepov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da si mora Komisija glede na poročilo Računskega sodišča še naprej prizadevati, da bi izboljšala metodo ocenjevanja kakovosti in rezultate svojih posredovanj; meni, da bo to pripomoglo k večji odgovornosti za finančna posredovanja EU in zagotovilo večjo prepoznavnost njenih ukrepov;

| 5. | spodbuja Komisijo, naj dopolni merila in okrepi postopke za oceno kakovosti financiranih projektov, da bi se povečala kakovost pomoči in zmanjšalo število neuspešnih projektov; opozarja, da je vpliv odhodkov za pomoč bistvenega pomena za Parlament; |
| --- | --- |

5.

spodbuja Komisijo, naj dopolni merila in okrepi postopke za oceno kakovosti financiranih projektov, da bi se povečala kakovost pomoči in zmanjšalo število neuspešnih projektov; opozarja, da je vpliv odhodkov za pomoč bistvenega pomena za Parlament;

| 6. | je zaskrbljen, ker se je kadrovska struktura v delegacijah od leta 2005 do 2008 spremenila v bolj politične in trgovinsko usmerjene funkcije, ter poziva Komisijo, naj vzpostavi ustrezno kadrovsko ravnovesje med upravljanjem pomoči in drugimi funkcijami; |
| --- | --- |

6.

je zaskrbljen, ker se je kadrovska struktura v delegacijah od leta 2005 do 2008 spremenila v bolj politične in trgovinsko usmerjene funkcije, ter poziva Komisijo, naj vzpostavi ustrezno kadrovsko ravnovesje med upravljanjem pomoči in drugimi funkcijami;

| 7. | meni, da pogoste kadrovske menjave v delegacijah niso sprejemljive (40 % osebja Komisije so pogodbeni uslužbenci), saj to slabi institucionalni spomin in negativno vpliva na učinkovitost delovanja; |
| --- | --- |

7.

meni, da pogoste kadrovske menjave v delegacijah niso sprejemljive (40 % osebja Komisije so pogodbeni uslužbenci), saj to slabi institucionalni spomin in negativno vpliva na učinkovitost delovanja;

| 8. | ugotavlja, da pri uporabi pravila D+3 do leta 2009 niso bile sklenjene pogodbe za 6 % odobrenih sredstev iz proračuna za leto 2006, zaradi česar so bila ta sredstva izgubljena; poziva, naj se ta odstotek zniža, ter želi biti obveščen o ustreznih odstotkih in zneskih za leti 2010 in 2011; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da pri uporabi pravila D+3 do leta 2009 niso bile sklenjene pogodbe za 6 % odobrenih sredstev iz proračuna za leto 2006, zaradi česar so bila ta sredstva izgubljena; poziva, naj se ta odstotek zniža, ter želi biti obveščen o ustreznih odstotkih in zneskih za leti 2010 in 2011;

| 9. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zlasti obravnavata področja, ki so bila določena med revizijo, predvsem delovno obremenitev znotraj delegacij, ustreznost števila uslužbencev v delegacijah in kadrovsko ravnovesje med upravljanjem pomoči in drugimi funkcijami v delegacijah; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zlasti obravnavata področja, ki so bila določena med revizijo, predvsem delovno obremenitev znotraj delegacij, ustreznost števila uslužbencev v delegacijah in kadrovsko ravnovesje med upravljanjem pomoči in drugimi funkcijami v delegacijah;

| 10. | poziva Komisijo, naj pri odločanju o projektih pomoči in spremljanju njihovega napredka razmisli o spodbujanju lokalnega posvetovanja, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj pri odločanju o projektih pomoči in spremljanju njihovega napredka razmisli o spodbujanju lokalnega posvetovanja, kjer je to mogoče;

| 11. | meni, da bi morale službe Komisije znotraj delegacij EU sodelovati pri oblikovanju in imeti vodilno vlogo pri izvajanju politike na področju razvojne pomoči, da bi bila razvojna politika EU bolj skladna in učinkovita; ponovno poziva Komisijo, naj imenuje kontaktne točke za skladnost politik za razvoj v vsaki delegaciji, da bi spremljali učinek politike EU na ravni držav partneric; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morale službe Komisije znotraj delegacij EU sodelovati pri oblikovanju in imeti vodilno vlogo pri izvajanju politike na področju razvojne pomoči, da bi bila razvojna politika EU bolj skladna in učinkovita; ponovno poziva Komisijo, naj imenuje kontaktne točke za skladnost politik za razvoj v vsaki delegaciji, da bi spremljali učinek politike EU na ravni držav partneric;

| 12. | poudarja, da bi morali razmisliti o najemanju lokalnih strokovnjakov, zaposleni v delegacijah EU pa bi si morali prizadevati za boljšo vključenost v lokalne družbe, da se premosti vrzel v znanju in omogoči dobro poznavanje lokalnega okolja, v katerem delegacije delujejo; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi morali razmisliti o najemanju lokalnih strokovnjakov, zaposleni v delegacijah EU pa bi si morali prizadevati za boljšo vključenost v lokalne družbe, da se premosti vrzel v znanju in omogoči dobro poznavanje lokalnega okolja, v katerem delegacije delujejo;

| 13. | poziva Komisijo, naj predlaga in na bolj sistematičen način zagotovi pravno in finančno izobraževanje lokalnega osebja, da bi tako optimizirali upravljanje evropske pomoči in na srednji rok zagotovili dobro upravljanje na ravni lokalne uprave; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj predlaga in na bolj sistematičen način zagotovi pravno in finančno izobraževanje lokalnega osebja, da bi tako optimizirali upravljanje evropske pomoči in na srednji rok zagotovili dobro upravljanje na ravni lokalne uprave;

| 14. | meni, da so naloge in pristojnosti Evropske službe za zunanje delovanje na področju razvojnega sodelovanja še vedno nejasne, ter poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta potrebne ukrepe za rešitev tega stanja; v zvezi s tem z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi lahko zaradi ločitve med političnimi in upravnimi nalogami Evropske službe za zunanje delovanje ter nalogami Komisije v zvezi z upravljanjem pomoči prišlo do nedoslednosti pri izvajanju načel pariške deklaracije; |
| --- | --- |

14.

meni, da so naloge in pristojnosti Evropske službe za zunanje delovanje na področju razvojnega sodelovanja še vedno nejasne, ter poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta potrebne ukrepe za rešitev tega stanja; v zvezi s tem z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi lahko zaradi ločitve med političnimi in upravnimi nalogami Evropske službe za zunanje delovanje ter nalogami Komisije v zvezi z upravljanjem pomoči prišlo do nedoslednosti pri izvajanju načel pariške deklaracije;

| 15. | poudarja, da so v skladu s sklepom o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje vsi uslužbenci, ki delajo v delegaciji, odgovorni vodji delegacije, saj je mogoče samo tako zagotoviti skladnost zunanjega delovanja EU v določeni državi, kot določa Lizbonska pogodba; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so v skladu s sklepom o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje vsi uslužbenci, ki delajo v delegaciji, odgovorni vodji delegacije, saj je mogoče samo tako zagotoviti skladnost zunanjega delovanja EU v določeni državi, kot določa Lizbonska pogodba;

| 16. | poziva Komisijo in Svet, naj se še naprej zavzemata za zmanjšanje števila področij posredovanja v skladu s kodeksom ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike ter agendo za spremembe; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in Svet, naj se še naprej zavzemata za zmanjšanje števila področij posredovanja v skladu s kodeksom ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike ter agendo za spremembe;

| 17. | meni, da bi morali biti zadevni finančni instrumenti EU in Evropski razvojni sklad bolj osredotočeni na revščino, njihov pristop in delovanje pa prožnejša, ter da bi bilo treba spodbujati večjo odgovornost in preglednost in boljši izkoristek sredstev z doseganjem jasnih rezultatov; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morali biti zadevni finančni instrumenti EU in Evropski razvojni sklad bolj osredotočeni na revščino, njihov pristop in delovanje pa prožnejša, ter da bi bilo treba spodbujati večjo odgovornost in preglednost in boljši izkoristek sredstev z doseganjem jasnih rezultatov;

| 18. | pričakuje, da bo Komisija sprejela vse potrebne ukrepe za odpravo pomanjkljivosti v nadzornih in kontrolnih sistemih, zlasti na ravni delegacij, kot je navedlo Sodišče; poziva Komisijo, naj najpozneje do konca leta 2012 obvesti pristojne odbore Parlamenta o ukrepih, ki jih je uvedla; |
| --- | --- |

18.

pričakuje, da bo Komisija sprejela vse potrebne ukrepe za odpravo pomanjkljivosti v nadzornih in kontrolnih sistemih, zlasti na ravni delegacij, kot je navedlo Sodišče; poziva Komisijo, naj najpozneje do konca leta 2012 obvesti pristojne odbore Parlamenta o ukrepih, ki jih je uvedla;

| 19. | je seznanjen s kritiko Računskega sodišča (3) glede delovnih odnosov med sedežem Komisije in njenimi delegacijami za upravljanje zunanje pomoči; poziva k preučitvi in poenostavitvi teh procesov, da bi zmanjšali notranjo birokracijo, in zahteva, da se Parlamentu posreduje poročilo o sprejetih ukrepih; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen s kritiko Računskega sodišča (3) glede delovnih odnosov med sedežem Komisije in njenimi delegacijami za upravljanje zunanje pomoči; poziva k preučitvi in poenostavitvi teh procesov, da bi zmanjšali notranjo birokracijo, in zahteva, da se Parlamentu posreduje poročilo o sprejetih ukrepih;

| 20. | spodbuja Komisijo, naj zahteva, da delegacije sistematično opravljajo obiske za tehnično in finančno spremljanje projektov ter da sistem notranjega poročanja bolj osredotočijo na rezultate, dosežene z intervencijami pomoči; |
| --- | --- |

20.

spodbuja Komisijo, naj zahteva, da delegacije sistematično opravljajo obiske za tehnično in finančno spremljanje projektov ter da sistem notranjega poročanja bolj osredotočijo na rezultate, dosežene z intervencijami pomoči;

| 21. | poziva Komisijo, naj ob dejavnem sodelovanju delegacij analizira in opredeli možnosti za izboljšanje programov pomoči v državah partnericah s sodelovanjem Evropske investicijske banke ter evropskih nacionalnih in mednarodnih institucij za financiranje razvoja; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj ob dejavnem sodelovanju delegacij analizira in opredeli možnosti za izboljšanje programov pomoči v državah partnericah s sodelovanjem Evropske investicijske banke ter evropskih nacionalnih in mednarodnih institucij za financiranje razvoja;

| 22. | poziva Komisijo, naj predstavi, kako bi dodatna dekoncentracija finančne in kadrovske odgovornosti s sedeža Komisije na delegacije ustvarila dodano vrednost z izboljšanjem dialoga in usklajevanja ter načrtovanjem pomoči EU na kraju samem; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj predstavi, kako bi dodatna dekoncentracija finančne in kadrovske odgovornosti s sedeža Komisije na delegacije ustvarila dodano vrednost z izboljšanjem dialoga in usklajevanja ter načrtovanjem pomoči EU na kraju samem;

| 23. | meni, da Komisija ali države članice s sedanjo gospodarsko in finančno krizo ne bi smele upravičevati pristopa "narediti več z manj", po katerem bi omejevale ali zmanjševale število zaposlenih v dvostranskih agencijah za pomoč; |
| --- | --- |

23.

meni, da Komisija ali države članice s sedanjo gospodarsko in finančno krizo ne bi smele upravičevati pristopa "narediti več z manj", po katerem bi omejevale ali zmanjševale število zaposlenih v dvostranskih agencijah za pomoč;

| 24. | opozarja na pomen strokovnosti osebja, ki deluje na področju razvojnega sodelovanja, tako pri Komisiji kot pri delegacijah EU in dvostranskih agencijah za pomoč; |
| --- | --- |

24.

opozarja na pomen strokovnosti osebja, ki deluje na področju razvojnega sodelovanja, tako pri Komisiji kot pri delegacijah EU in dvostranskih agencijah za pomoč;

| 25. | meni, da bi v korist nemotenega izvrševanja proračuna EU vodje delegacij morali imeti možnost, da upravljanje upravnih odhodkov delegacije prenesejo na svoje namestnike, ter da bi bilo po potrebi treba ustrezno spremeniti finančno uredbo; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi v korist nemotenega izvrševanja proračuna EU vodje delegacij morali imeti možnost, da upravljanje upravnih odhodkov delegacije prenesejo na svoje namestnike, ter da bi bilo po potrebi treba ustrezno spremeniti finančno uredbo;

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za izboljšanje povezav med delegacijami EU, dvostranskimi agencijami, partnerskimi vladami ter drugimi razvojnimi skupinami, kot so možganski trusti, univerze, fundacije, nevladne organizacije ter podnacionalni organi, saj bi s tesnejšimi vezmi povečali primerjalno prednost postopka dekoncentracije in različnih akterjev v nacionalnem okviru ter hkrati preprečili nepotrebno podvajanje dela |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za izboljšanje povezav med delegacijami EU, dvostranskimi agencijami, partnerskimi vladami ter drugimi razvojnimi skupinami, kot so možganski trusti, univerze, fundacije, nevladne organizacije ter podnacionalni organi, saj bi s tesnejšimi vezmi povečali primerjalno prednost postopka dekoncentracije in različnih akterjev v nacionalnem okviru ter hkrati preprečili nepotrebno podvajanje dela

| 27. | zahteva, da v procesu dekoncentracije upravljanja zunanje pomoči EU s sedeža Komisije na njene delegacije Parlament ohrani pristojnosti nadzora in pregleda; |
| --- | --- |

27.

zahteva, da v procesu dekoncentracije upravljanja zunanje pomoči EU s sedeža Komisije na njene delegacije Parlament ohrani pristojnosti nadzora in pregleda;

| 28. | pozdravlja ugotovitev Računskega sodišča, da bi bilo treba vlogo Evropske službe za zunanje delovanje na področju konzularne zaščite dodatno preučiti; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja ugotovitev Računskega sodišča, da bi bilo treba vlogo Evropske službe za zunanje delovanje na področju konzularne zaščite dodatno preučiti;

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje.

---

(1)  Dok. 10749/2005.

(2)  Dok. 12255/2011.

(3)  Gl. posebno poročilo Računskega sodišča št. 1/2011, slika 1.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/91 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/91

---

Petek, 20. april 2012Ženske in podnebne spremembe

P7_TA(2012)0145

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o ženskah in podnebnih spremembah (2011/2197(INI))

2013/C 258 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in druge alineje člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in druge alineje člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom "Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050" (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom "Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050" (COM(2011)0112),

| — | ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah septembra 1995 v Pekingu, izjave in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Organizacije združenih narodov Peking +5, Peking +10 in Peking +15 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005 oziroma 2. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah septembra 1995 v Pekingu, izjave in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Organizacije združenih narodov Peking +5, Peking +10 in Peking +15 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005 oziroma 2. marca 2010,

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sklepa 36/CP.7 okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) o večji udeležbi žensk pri zastopanju pogodbenic v organih, ustanovljenih v okviru okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Kjotskega protokola z dne 9. novembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa 36/CP.7 okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) o večji udeležbi žensk pri zastopanju pogodbenic v organih, ustanovljenih v okviru okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Kjotskega protokola z dne 9. novembra 2001,

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 18. septembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 18. septembra 2000,

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov z dne 18. decembra 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov z dne 18. decembra 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2011 o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2011 o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2011 o oblikovanju skupnega stališča EU pred konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2011 o oblikovanju skupnega stališča EU pred konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20) (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2009 o "2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah", (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2009 o "2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah", (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2008 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2008 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju (5),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0049/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0049/2012),

| A. | ker podnebne spremembe niso spolno nevtralne in na spola vplivajo različno; |
| --- | --- |

A.

ker podnebne spremembe niso spolno nevtralne in na spola vplivajo različno;

| B. | ker imajo vzorci potrošnje in življenjskega sloga velik vpliv na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

B.

ker imajo vzorci potrošnje in življenjskega sloga velik vpliv na podnebne spremembe;

| C. | ker ženske predstavljajo približno 50 % svetovnega prebivalstva in nosijo relativno večjo odgovornost pri vsakdanjih odločitvah glede potrošnje, pri varstvu otrok in gospodinjstvu; ker se vzorci potrošnje žensk in moških razlikujejo, saj s trajnostnimi odločitvami glede potrošnje ženske trošijo na bolj trajnosten način kot moški in so bolj pripravljene ukrepati za ohranitev okolja; |
| --- | --- |

C.

ker ženske predstavljajo približno 50 % svetovnega prebivalstva in nosijo relativno večjo odgovornost pri vsakdanjih odločitvah glede potrošnje, pri varstvu otrok in gospodinjstvu; ker se vzorci potrošnje žensk in moških razlikujejo, saj s trajnostnimi odločitvami glede potrošnje ženske trošijo na bolj trajnosten način kot moški in so bolj pripravljene ukrepati za ohranitev okolja;

| D. | ker zaradi spolno zaznamovanih vlog vpliv žensk na okolje ni enak vplivu moških in ker na njihov dostop do virov ter na odzivanje in prilagajanje na razmere močno vpliva diskriminacija z vidika dohodka, dostopa do virov, politične moči, izobrazbe in gospodinjskih obveznosti; |
| --- | --- |

D.

ker zaradi spolno zaznamovanih vlog vpliv žensk na okolje ni enak vplivu moških in ker na njihov dostop do virov ter na odzivanje in prilagajanje na razmere močno vpliva diskriminacija z vidika dohodka, dostopa do virov, politične moči, izobrazbe in gospodinjskih obveznosti;

| E. | ker bodo podnebne spremembe neenakosti povečale in ker obstaja nevarnost, da bodo na uravnoteženo zastopanost spolov in pravice žensk negativno vplivale tudi politike ublažitve posledic podnebnih sprememb, če v njih že od samega začetka ne bo upoštevana diskriminacija na podlagi spola; |
| --- | --- |

E.

ker bodo podnebne spremembe neenakosti povečale in ker obstaja nevarnost, da bodo na uravnoteženo zastopanost spolov in pravice žensk negativno vplivale tudi politike ublažitve posledic podnebnih sprememb, če v njih že od samega začetka ne bo upoštevana diskriminacija na podlagi spola;

| F. | ker brez prave enakosti spolov podnebna pravičnost ni mogoča in ker odprava neenakosti in boj proti podnebnim spremembam ne bi smela veljati za nezdružljiva; |
| --- | --- |

F.

ker brez prave enakosti spolov podnebna pravičnost ni mogoča in ker odprava neenakosti in boj proti podnebnim spremembam ne bi smela veljati za nezdružljiva;

| G. | ker demokracija, spoštovanje človekovih pravic in enake možnosti za moške in ženske prispevajo k trajnostnemu razvoju in varstvu okolja; |
| --- | --- |

G.

ker demokracija, spoštovanje človekovih pravic in enake možnosti za moške in ženske prispevajo k trajnostnemu razvoju in varstvu okolja;

| H. | ker se diskriminaciji in ranljivosti zaradi spola pridružujejo tudi drugi viri diskriminacije in ranljivosti (kot so revščina, zemljepisna lokacija, tradicionalna in institucionalna diskriminacija, rasa itd.), ki ovirajo dostop do virov in sredstev za spopadanje z dramatičnimi spremembami, kakršne so podnebne; |
| --- | --- |

H.

ker se diskriminaciji in ranljivosti zaradi spola pridružujejo tudi drugi viri diskriminacije in ranljivosti (kot so revščina, zemljepisna lokacija, tradicionalna in institucionalna diskriminacija, rasa itd.), ki ovirajo dostop do virov in sredstev za spopadanje z dramatičnimi spremembami, kakršne so podnebne;

| I. | ker v nekaterih regijah skoraj 70 % zaposlenih žensk dela v kmetijstvu (6) in pridela do 90 % nekaterih pridelkov (7), pa so kljub temu v razpravah o proračunu in dejavnostih v zvezi s podnebnimi spremembami skoraj odsotne; |
| --- | --- |

I.

ker v nekaterih regijah skoraj 70 % zaposlenih žensk dela v kmetijstvu (6) in pridela do 90 % nekaterih pridelkov (7), pa so kljub temu v razpravah o proračunu in dejavnostih v zvezi s podnebnimi spremembami skoraj odsotne;

| J. | ker ženske predstavljajo kar 70 % revnega prebivalstva, ki živi z manj kot 1 USD na dan, in imajo v lasti manj kot 1 % svetovnega ozemlja; ker v državah v razvoju ženske v svoje družine vložijo znatno več svojega dohodka kot moški; |
| --- | --- |

J.

ker ženske predstavljajo kar 70 % revnega prebivalstva, ki živi z manj kot 1 USD na dan, in imajo v lasti manj kot 1 % svetovnega ozemlja; ker v državah v razvoju ženske v svoje družine vložijo znatno več svojega dohodka kot moški;

| K. | ker lahko načrtovanje družine občutno izboljša zdravje mater in nadzor nad velikostjo družine, nenazadnje pa pripomore tudi k večji neodvisnosti in manjši delovni obremenitvi žensk, ki naj bi po prepričanju mnogih še vedno nosile glavno odgovornost za vzgojo otrok, s čimer se poveča odpornost žensk in njihovih družin proti posledicam podnebnih sprememb, kot je to zapisano v 20-letnem načrtu Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju; |
| --- | --- |

K.

ker lahko načrtovanje družine občutno izboljša zdravje mater in nadzor nad velikostjo družine, nenazadnje pa pripomore tudi k večji neodvisnosti in manjši delovni obremenitvi žensk, ki naj bi po prepričanju mnogih še vedno nosile glavno odgovornost za vzgojo otrok, s čimer se poveča odpornost žensk in njihovih družin proti posledicam podnebnih sprememb, kot je to zapisano v 20-letnem načrtu Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju;

| L. | ker so okoljske težave – ki jih povzročajo in še poslabšujejo podnebne spremembe – trenutno vzrok za povečevanje prisilne migracije, zaradi česar bi bilo treba izpostaviti vse tesnejšo povezavo med prosilci za azil in območji s propadajočim okoljem; ker je treba bolje zaščiti in ponovno naseliti "begunce zaradi podnebnih sprememb" ter posebno pozornost nameniti ženskam, ki so najbolj ranljive; |
| --- | --- |

L.

ker so okoljske težave – ki jih povzročajo in še poslabšujejo podnebne spremembe – trenutno vzrok za povečevanje prisilne migracije, zaradi česar bi bilo treba izpostaviti vse tesnejšo povezavo med prosilci za azil in območji s propadajočim okoljem; ker je treba bolje zaščiti in ponovno naseliti "begunce zaradi podnebnih sprememb" ter posebno pozornost nameniti ženskam, ki so najbolj ranljive;

| M. | ker ženske in otroci predstavljajo od 75 do 80 % od 27 milijonov beguncev po vsem svetu (8); ker bodo migracije zaradi podnebnih sprememb moške in ženske različno prizadele, čeprav ženske pogosto huje; ker so za zmanjšanje ranljivosti žensk v primerih prisilne ali prostovoljne migracije potrebne posebne določbe v zvezi z zdravjem, varnostjo in neodvisnostjo; |
| --- | --- |

M.

ker ženske in otroci predstavljajo od 75 do 80 % od 27 milijonov beguncev po vsem svetu (8); ker bodo migracije zaradi podnebnih sprememb moške in ženske različno prizadele, čeprav ženske pogosto huje; ker so za zmanjšanje ranljivosti žensk v primerih prisilne ali prostovoljne migracije potrebne posebne določbe v zvezi z zdravjem, varnostjo in neodvisnostjo;

| N. | ker je delež žensk pri političnem odločanju, zlasti pa pri pogajanjih o podnebnih spremembah še vedno nezadovoljiv in je bil dosežen le majhen napredek oziroma ga sploh ni bilo; ker je med vodji delegacij le 12 do 15 % žensk, med delegati pa okoli 30 %; |
| --- | --- |

N.

ker je delež žensk pri političnem odločanju, zlasti pa pri pogajanjih o podnebnih spremembah še vedno nezadovoljiv in je bil dosežen le majhen napredek oziroma ga sploh ni bilo; ker je med vodji delegacij le 12 do 15 % žensk, med delegati pa okoli 30 %;

| O. | ker ženske predstavljajo dve tretjini nepismenih na svetu (9) in je zato za njihovo neodvisnost in vključenost, zlasti v nujnih primerih, kakršne so naravne nesreče, njihov dostop do informacij in usposabljanja prek ustreznih komunikacijskih kanalov življenjskega pomena; |
| --- | --- |

O.

ker ženske predstavljajo dve tretjini nepismenih na svetu (9) in je zato za njihovo neodvisnost in vključenost, zlasti v nujnih primerih, kakršne so naravne nesreče, njihov dostop do informacij in usposabljanja prek ustreznih komunikacijskih kanalov življenjskega pomena;

| P. | ker imajo naravne nesreče velik srednje-in dolgoročen učinek na izobraževanje, zdravje, strukturno revščino in razseljevanje prebivalstva, in ker so otroci ena od skupin, ki so za posledice naravnih nesreč še posebej dovzetne; ker obstaja jasna povezava med pojavom nesreč in zmanjšanjem stopnje prisotnosti pri pouku in ker nesreče razlike med spoloma na šolski ravni znatno poslabšajo; |
| --- | --- |

P.

ker imajo naravne nesreče velik srednje-in dolgoročen učinek na izobraževanje, zdravje, strukturno revščino in razseljevanje prebivalstva, in ker so otroci ena od skupin, ki so za posledice naravnih nesreč še posebej dovzetne; ker obstaja jasna povezava med pojavom nesreč in zmanjšanjem stopnje prisotnosti pri pouku in ker nesreče razlike med spoloma na šolski ravni znatno poslabšajo;

| Q. | ker morajo ženske zaradi suše in pomanjkanja vode, ki sta posledica podnebnih sprememb, delati več, da preskrbijo vodo, hrano in energijo, in ker mladi pogosto opustijo šolanje, da bi materam pomagali pri teh opravilih; |
| --- | --- |

Q.

ker morajo ženske zaradi suše in pomanjkanja vode, ki sta posledica podnebnih sprememb, delati več, da preskrbijo vodo, hrano in energijo, in ker mladi pogosto opustijo šolanje, da bi materam pomagali pri teh opravilih;

| R. | ker so ženske tudi sicer pomembne nosilke sprememb in so po vsem svetu dejavnejše v civilni družbi, zato bi njihovo polno sodelovanje v vseh vidikih boja proti podnebnim spremembam prispevalo k pravičnejšim, celovitejšim in učinkovitejšim politikam za obvladovanje podnebnih sprememb, tako z vidika prilagajanja kot ublažitve posledic; |
| --- | --- |

R.

ker so ženske tudi sicer pomembne nosilke sprememb in so po vsem svetu dejavnejše v civilni družbi, zato bi njihovo polno sodelovanje v vseh vidikih boja proti podnebnim spremembam prispevalo k pravičnejšim, celovitejšim in učinkovitejšim politikam za obvladovanje podnebnih sprememb, tako z vidika prilagajanja kot ublažitve posledic;

| S. | ker ženske zaradi svojih odgovornosti pri upravljanju z redkimi naravnimi viri pridobijo veliko znanja o tem, da potrebujemo bolj trajnostno okolje, in zato lahko odigrajo pomembno vlogo pri izboljšanju strategij prilagajanja podnebnim spremembam in ublažitve njihovih posledic, česar ne smemo prezreti; |
| --- | --- |

S.

ker ženske zaradi svojih odgovornosti pri upravljanju z redkimi naravnimi viri pridobijo veliko znanja o tem, da potrebujemo bolj trajnostno okolje, in zato lahko odigrajo pomembno vlogo pri izboljšanju strategij prilagajanja podnebnim spremembam in ublažitve njihovih posledic, česar ne smemo prezreti;

| T. | ker bodo mehanizmi ali finančna sredstva za preprečevanje nesreč, prilagajanje in ublažitev posledic še naprej nezadostni, če pri njihovi zasnovi, sprejemanju odločitev in njihovem izvajanju ne bodo polno sodelovale ženske; ker dobre prakse iz, na primer, Tunizije, Nikaragve, Salvadorja in Hondurasa dokazujejo, da ženske s svojim znanjem in ravnanjem ob naravnih in drugih nesrečah rešujejo življenja, krepijo biotsko raznovrstnost in izboljšujejo upravljanje voda, prispevajo k večji prehranski varnosti, preprečujejo dezertifikacijo, ščitijo gozdove in podpirajo javno zdravje; |
| --- | --- |

T.

ker bodo mehanizmi ali finančna sredstva za preprečevanje nesreč, prilagajanje in ublažitev posledic še naprej nezadostni, če pri njihovi zasnovi, sprejemanju odločitev in njihovem izvajanju ne bodo polno sodelovale ženske; ker dobre prakse iz, na primer, Tunizije, Nikaragve, Salvadorja in Hondurasa dokazujejo, da ženske s svojim znanjem in ravnanjem ob naravnih in drugih nesrečah rešujejo življenja, krepijo biotsko raznovrstnost in izboljšujejo upravljanje voda, prispevajo k večji prehranski varnosti, preprečujejo dezertifikacijo, ščitijo gozdove in podpirajo javno zdravje;

Splošne določbe

| 1. | se zaveda, da podnebne spremembe poleg drugih katastrofalnih posledic tudi zaostrujejo diskriminacijo po spolu, zato poudarja, da mora EU preprečevanju nevarnih podnebnih sprememb nameniti izredno pozornost, tako v notranji kot v zunanji politiki; |
| --- | --- |

1.

se zaveda, da podnebne spremembe poleg drugih katastrofalnih posledic tudi zaostrujejo diskriminacijo po spolu, zato poudarja, da mora EU preprečevanju nevarnih podnebnih sprememb nameniti izredno pozornost, tako v notranji kot v zunanji politiki;

| 2. | poziva Komisijo in Svet, naj načelo enakosti spolov celovito vključita v vse korake podnebnih politik, od zasnove do financiranja, izvajanja in ocenjevanja, sicer bo ukrepanje v zvezi s podnebjem še povečalo razlike med spoloma, brez vsakršne koristi za položaj žensk; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in Svet, naj načelo enakosti spolov celovito vključita v vse korake podnebnih politik, od zasnove do financiranja, izvajanja in ocenjevanja, sicer bo ukrepanje v zvezi s podnebjem še povečalo razlike med spoloma, brez vsakršne koristi za položaj žensk;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj enakost spolov upoštevajo na vseh ravneh odločanja in cilje pravičnosti glede na spol vključijo v politike, akcijske načrte in druge ukrepe v zvezi s trajnostnim razvojem, izpostavljenostjo nesrečam in podnebnimi spremembami, in sicer z izvajanjem sistematičnih analiz vidika enakosti spolov, z oblikovanjem kazalnikov in meril, ki bodo upoštevali vidik enakosti spolov, ter z razvijanjem praktičnih orodij; poudarja, da mora pogajalski proces o spremembi podnebja načelo enakosti spolov upoštevati v vseh fazah, od raziskav in analize do zasnove in izvajanja ter oblikovanja strategij ublažitve posledic in prilagajanja; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj enakost spolov upoštevajo na vseh ravneh odločanja in cilje pravičnosti glede na spol vključijo v politike, akcijske načrte in druge ukrepe v zvezi s trajnostnim razvojem, izpostavljenostjo nesrečam in podnebnimi spremembami, in sicer z izvajanjem sistematičnih analiz vidika enakosti spolov, z oblikovanjem kazalnikov in meril, ki bodo upoštevali vidik enakosti spolov, ter z razvijanjem praktičnih orodij; poudarja, da mora pogajalski proces o spremembi podnebja načelo enakosti spolov upoštevati v vseh fazah, od raziskav in analize do zasnove in izvajanja ter oblikovanja strategij ublažitve posledic in prilagajanja;

| 4. | opozarja, da je medvladni forum o podnebnih spremembah (IPCC) leta 2007 v svojem četrtem ocenjevalnem poročilu potrdil, da se posledice podnebnih sprememb razlikujejo glede na spol, starost in družbeni razred, in da je najverjetneje, da bodo najbolj trpeli revni ljudje; meni, da je doseganje enakopravnosti med spoloma bistvenega pomena za človekov razvoj in temeljni cilj v boju proti revščini; zahteva, naj se pristop, ki temelji na enakosti spolov, uporablja na vseh področjih oblikovanja politik razvoja, človekovih pravic in podnebnih sprememb; poziva k ukrepom za to, da bo Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja delovala v skladu z okvirom človekovih pravic ter z nacionalnimi in mednarodnimi sporazumi o enakosti in pravičnosti med spoloma, vključno s Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW); |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je medvladni forum o podnebnih spremembah (IPCC) leta 2007 v svojem četrtem ocenjevalnem poročilu potrdil, da se posledice podnebnih sprememb razlikujejo glede na spol, starost in družbeni razred, in da je najverjetneje, da bodo najbolj trpeli revni ljudje; meni, da je doseganje enakopravnosti med spoloma bistvenega pomena za človekov razvoj in temeljni cilj v boju proti revščini; zahteva, naj se pristop, ki temelji na enakosti spolov, uporablja na vseh področjih oblikovanja politik razvoja, človekovih pravic in podnebnih sprememb; poziva k ukrepom za to, da bo Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja delovala v skladu z okvirom človekovih pravic ter z nacionalnimi in mednarodnimi sporazumi o enakosti in pravičnosti med spoloma, vključno s Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW);

| 5. | poudarja dejstvo, da bi bilo treba podnebne spremembe in njihove negativne posledice obravnavati tudi kot razvojno vprašanje, ki vključuje vidik enakosti med spoloma ter je pomembno za vse sektorje (socialnega, kulturnega, gospodarskega in političnega) od lokalne do globalne ravni, ter da so potrebna usklajena prizadevanja vseh zainteresiranih strani, da bi ukrepi s področja podnebnih sprememb in manjše izpostavljenosti nesrečam vključevali vidik enakosti spolov, upoštevali staroselske prebivalce in spoštovali človekove pravice; |
| --- | --- |

5.

poudarja dejstvo, da bi bilo treba podnebne spremembe in njihove negativne posledice obravnavati tudi kot razvojno vprašanje, ki vključuje vidik enakosti med spoloma ter je pomembno za vse sektorje (socialnega, kulturnega, gospodarskega in političnega) od lokalne do globalne ravni, ter da so potrebna usklajena prizadevanja vseh zainteresiranih strani, da bi ukrepi s področja podnebnih sprememb in manjše izpostavljenosti nesrečam vključevali vidik enakosti spolov, upoštevali staroselske prebivalce in spoštovali človekove pravice;

| 6. | pozdravlja vse večje zavedanje, da je v pogovorih o podnebnih spremembah na visoki ravni treba upoštevati vidik spola pri podnebnih spremembah, ter pozdravlja posredovanje akterjev na visoki ravni; vseeno poudarja potrebo po konkretnih ukrepih za vključitev več žensk v podnebno diplomacijo EU, za njihovo sodelovanje na vseh ravneh odločanja in zlasti v pogajanja o podnebnih spremembah, denimo z uvedbo 40 in več-odstotnih kvot v delegacijah; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja vse večje zavedanje, da je v pogovorih o podnebnih spremembah na visoki ravni treba upoštevati vidik spola pri podnebnih spremembah, ter pozdravlja posredovanje akterjev na visoki ravni; vseeno poudarja potrebo po konkretnih ukrepih za vključitev več žensk v podnebno diplomacijo EU, za njihovo sodelovanje na vseh ravneh odločanja in zlasti v pogajanja o podnebnih spremembah, denimo z uvedbo 40 in več-odstotnih kvot v delegacijah;

| 7. | opozarja Komisijo in države članice na svojo resolucijo o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) in jih poziva k uresničitvi njenih zavez pri prizadevanju "da bo v vseh pristojnih organih [za financiranje ukrepov ublažitve podnebnih sprememb] vsaj 40 % žensk"; poudarja potrebo po uporabi tega načela tudi pri prenosu tehnologij in v organih za prilagajanje; |
| --- | --- |

7.

opozarja Komisijo in države članice na svojo resolucijo o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) in jih poziva k uresničitvi njenih zavez pri prizadevanju "da bo v vseh pristojnih organih [za financiranje ukrepov ublažitve podnebnih sprememb] vsaj 40 % žensk"; poudarja potrebo po uporabi tega načela tudi pri prenosu tehnologij in v organih za prilagajanje;

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj pri načrtovanju, izvajanju in ocenjevanju politik, programov in projektov v zvezi s podnebnimi spremembami zbirajo podatke, razčlenjene po državah in spolu, da bodo lahko učinkovito ocenile različne posledice podnebnih sprememb na posamezni spol in ustrezno ukrepale; pripravijo naj tudi navodila za prilagajanje podnebnim spremembam, v katerih bodo opredeljene politike za zaščito žensk in krepitev njihove vloge pri soočanju s posledicami podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice, naj pri načrtovanju, izvajanju in ocenjevanju politik, programov in projektov v zvezi s podnebnimi spremembami zbirajo podatke, razčlenjene po državah in spolu, da bodo lahko učinkovito ocenile različne posledice podnebnih sprememb na posamezni spol in ustrezno ukrepale; pripravijo naj tudi navodila za prilagajanje podnebnim spremembam, v katerih bodo opredeljene politike za zaščito žensk in krepitev njihove vloge pri soočanju s posledicami podnebnih sprememb;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj v vsa politična področja, povezana z okoljem, vključijo po spolu razčlenjene statistike, da se izboljša merjenje splošnega položaja žensk in moških glede podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj v vsa politična področja, povezana z okoljem, vključijo po spolu razčlenjene statistike, da se izboljša merjenje splošnega položaja žensk in moških glede podnebnih sprememb;

| 10. | opozarja, da morajo biti vprašanja, povezana s spodbujanjem enakosti spolov in odpravo diskriminacije, sestavni del zunanje politike EU, saj se bo le tako še naprej krepila osrednja vloga žensk pri sprejemanju odločitev, oblikovanju politike, upravljanju, ohranjanju in spremljanju naravnih virov in okolja ter boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da morajo biti vprašanja, povezana s spodbujanjem enakosti spolov in odpravo diskriminacije, sestavni del zunanje politike EU, saj se bo le tako še naprej krepila osrednja vloga žensk pri sprejemanju odločitev, oblikovanju politike, upravljanju, ohranjanju in spremljanju naravnih virov in okolja ter boju proti podnebnim spremembam;

| 11. | se zavzema za "okolju prijazen" kazalnik (kot alternativo BNP) za spremljanje vpliva vzorcev rasti, potrošnje in življenjskega sloga na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

11.

se zavzema za "okolju prijazen" kazalnik (kot alternativo BNP) za spremljanje vpliva vzorcev rasti, potrošnje in življenjskega sloga na podnebne spremembe;

| 12. | poziva EU in države članice, naj ocenijo, v kolikšni meri se v politikah v zvezi s podnebjem upoštevajo potrebe žensk, in naj pri oblikovanju trajnostne razvojne politike, ki upošteva razlike med spoloma, uveljavljajo vidik spola; |
| --- | --- |

12.

poziva EU in države članice, naj ocenijo, v kolikšni meri se v politikah v zvezi s podnebjem upoštevajo potrebe žensk, in naj pri oblikovanju trajnostne razvojne politike, ki upošteva razlike med spoloma, uveljavljajo vidik spola;

Prilagoditev

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo preprosta orodja, ki bodo omogočala ocenjevanje vpliva projektov na enakost spolov skozi celotno trajanje projekta, podobna orodjem, ki se uporabljajo za razvojne projekte; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo preprosta orodja, ki bodo omogočala ocenjevanje vpliva projektov na enakost spolov skozi celotno trajanje projekta, podobna orodjem, ki se uporabljajo za razvojne projekte;

| 14. | poziva k vključujočim lokalnim rešitvam in projektom, vključno z naravnim zavedanjem o obstoječih ranljivostih in sposobnostih obvladovanja razmer, kot so tradicionalne izkušnje in znanje staroselskih ljudstev, še zlasti žensk; |
| --- | --- |

14.

poziva k vključujočim lokalnim rešitvam in projektom, vključno z naravnim zavedanjem o obstoječih ranljivostih in sposobnostih obvladovanja razmer, kot so tradicionalne izkušnje in znanje staroselskih ljudstev, še zlasti žensk;

| 15. | opozarja, da so ženske po vsem svetu zelo dejavne na ravni civilne družbe, zato poziva Komisijo, naj pomaga in podpira mreženje ženskih organizacij in akterjev civilne družbe; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da so ženske po vsem svetu zelo dejavne na ravni civilne družbe, zato poziva Komisijo, naj pomaga in podpira mreženje ženskih organizacij in akterjev civilne družbe;

| 16. | poziva Komisijo, naj predvidi programe, s katerimi bi prenos sodobnih tehnologij in znanja skupnostim in regijam pomagal pri prilagajanju na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj predvidi programe, s katerimi bi prenos sodobnih tehnologij in znanja skupnostim in regijam pomagal pri prilagajanju na podnebne spremembe;

| 17. | poudarja, da imajo v državah v razvoju ženske glavno vlogo pri pridobivanju in upravljanju vode, saj so pogosto one tiste, ki vodo zbirajo, uporabljajo in razdeljujejo, ne le v svojih domovih, ampak tudi pri kmetovanju; poziva Komisijo, naj zagotovi razvojno pomoč za dostopne programe kopanja vodnjakov, ki bodo temeljili na obnovljivih virih energije in preprostih sistemih za čiščenje vode in jih bo enostavno vzdrževati; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da imajo v državah v razvoju ženske glavno vlogo pri pridobivanju in upravljanju vode, saj so pogosto one tiste, ki vodo zbirajo, uporabljajo in razdeljujejo, ne le v svojih domovih, ampak tudi pri kmetovanju; poziva Komisijo, naj zagotovi razvojno pomoč za dostopne programe kopanja vodnjakov, ki bodo temeljili na obnovljivih virih energije in preprostih sistemih za čiščenje vode in jih bo enostavno vzdrževati;

| 18. | poziva, naj gradnja zmogljivosti in usposabljanje po spolih postaneta sestavni del rešitev za prilagajanje, ki pa morajo ustrezati posebnim potrebam žensk in upoštevati specifične ovire, pa tudi zmožnosti in izkušnje žensk; |
| --- | --- |

18.

poziva, naj gradnja zmogljivosti in usposabljanje po spolih postaneta sestavni del rešitev za prilagajanje, ki pa morajo ustrezati posebnim potrebam žensk in upoštevati specifične ovire, pa tudi zmožnosti in izkušnje žensk;

| 19. | poudarja pomen upoštevanja znanja žensk in spodbujanja lokalnih rešitev, ki zelo konkretno vplivajo na vsakodnevno življenje ljudi, kot so projekt "Dekleta, gonilna sila pri zmanjševanju tveganj" v Južni Afriki ali številni projekti za pomoč skupinam žensk pri postavitvi objektov s pitno vodo in sanitarijami v indijskih revnih četrtih; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen upoštevanja znanja žensk in spodbujanja lokalnih rešitev, ki zelo konkretno vplivajo na vsakodnevno življenje ljudi, kot so projekt "Dekleta, gonilna sila pri zmanjševanju tveganj" v Južni Afriki ali številni projekti za pomoč skupinam žensk pri postavitvi objektov s pitno vodo in sanitarijami v indijskih revnih četrtih;

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj tematiko enakosti spolov vključijo v strategije za preprečevanje in obvladovanje tveganj v zvezi z naravnimi nesrečami in naj kot del krepitve odpornosti žensk spodbujajo njihovo vlogo in ozaveščenost, pomagajo pri njihovi usposobljenosti za spopadanje z nesrečami, ki jih povzročajo podnebne spremembe, pa tudi naj jih dejavno vključijo v predvidevanje nesreč, zgodnje opozarjanje in preprečevanje; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj tematiko enakosti spolov vključijo v strategije za preprečevanje in obvladovanje tveganj v zvezi z naravnimi nesrečami in naj kot del krepitve odpornosti žensk spodbujajo njihovo vlogo in ozaveščenost, pomagajo pri njihovi usposobljenosti za spopadanje z nesrečami, ki jih povzročajo podnebne spremembe, pa tudi naj jih dejavno vključijo v predvidevanje nesreč, zgodnje opozarjanje in preprečevanje;

| 21. | ugotavlja, da so ženske v številnih skupnostih po svetu zaradi svojih družinskih obveznosti bolj dovzetne za okoljske spremembe, učinki podnebnih sprememb pa to dovzetnost še povečajo; podnebne spremembe jih prizadenejo v njihovih raznovrstnih vlogah proizvajalk hrane, oskrbovalk z njo, skrbnic in gospodarskih udeleženk; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da so ženske v številnih skupnostih po svetu zaradi svojih družinskih obveznosti bolj dovzetne za okoljske spremembe, učinki podnebnih sprememb pa to dovzetnost še povečajo; podnebne spremembe jih prizadenejo v njihovih raznovrstnih vlogah proizvajalk hrane, oskrbovalk z njo, skrbnic in gospodarskih udeleženk;

| 22. | poziva k večji preglednosti in vključenosti obstoječih mehanizmov in postopkov načrtovanja, kot so nacionalni akcijski programi za prilagajanje (NAPA) in prihodnji nacionalni načrti prilagajanja, ter k spodbujanju teh načel v prihodnjih pogodbah, mehanizmih in dvostranskih prizadevanjih za sodelovanje na področju prilagajanja na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

22.

poziva k večji preglednosti in vključenosti obstoječih mehanizmov in postopkov načrtovanja, kot so nacionalni akcijski programi za prilagajanje (NAPA) in prihodnji nacionalni načrti prilagajanja, ter k spodbujanju teh načel v prihodnjih pogodbah, mehanizmih in dvostranskih prizadevanjih za sodelovanje na področju prilagajanja na podnebne spremembe;

| 23. | poudarja, da obstajajo trdni dokazi, po katerih se vpliv na zdravje pri zdravstvenih stanjih, ki so občutljiva na podnebje, kot je podhranjenost, in pogostost nalezljivih bolezni, kot je malarija, razlikuje glede na spol; z zaskrbljenostjo ugotavlja visoko smrtnost žensk v nesrečah; meni, da bi raziskave po spolu o vplivu podnebnih sprememb na zdravje žensk pripomogle k bolj ciljno usmerjenemu odzivu; poziva vse vlade, naj si še bolj prizadevajo za boljšo preventivo, zdravljenje in dostop do zdravil, zlasti za ženske kot ranljivo skupino, še posebej v njihovi vlogi skrbnic, naj se zavežejo k izvajanju vrste ukrepov za odziv na zdravstvena tveganja, povezana s podnebnimi spremembami, ter naj zagotovijo okvir za ocenjevanje po spolu o zdravstvenih tveganjih in ukrepih za uspešno prilagajanje na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da obstajajo trdni dokazi, po katerih se vpliv na zdravje pri zdravstvenih stanjih, ki so občutljiva na podnebje, kot je podhranjenost, in pogostost nalezljivih bolezni, kot je malarija, razlikuje glede na spol; z zaskrbljenostjo ugotavlja visoko smrtnost žensk v nesrečah; meni, da bi raziskave po spolu o vplivu podnebnih sprememb na zdravje žensk pripomogle k bolj ciljno usmerjenemu odzivu; poziva vse vlade, naj si še bolj prizadevajo za boljšo preventivo, zdravljenje in dostop do zdravil, zlasti za ženske kot ranljivo skupino, še posebej v njihovi vlogi skrbnic, naj se zavežejo k izvajanju vrste ukrepov za odziv na zdravstvena tveganja, povezana s podnebnimi spremembami, ter naj zagotovijo okvir za ocenjevanje po spolu o zdravstvenih tveganjih in ukrepih za uspešno prilagajanje na podnebne spremembe;

| 24. | poudarja, da je delež žensk med najbolj revnimi na svetu kar 70 %, in čeprav naredijo dve tretjini vsega dela, imajo v lasti manj kot 1 % vsega blaga; ugotavlja, da se ženskam odreka enakopraven dostop do sredstev, tehnologije, storitev, zemljiških pravic, posojilnih in zavarovalnih sistemov ter pristojnosti odločanja, zato pa so nesorazmerno bolj ranljive v odnosu do podnebnih sprememb, ki jih nesorazmerno bolj prizadenejo, imajo pa tudi manj priložnosti, da se jim prilagodijo; poudarja, da je od tistih, ki umrejo za posledicami naravnih nesreč zaradi podnebnih sprememb, žensk 85 %, da je med okoljskimi begunci 75 % žensk in da je za ženske tudi bolj verjetno, da bodo spregledane žrtve vojn za vire in nasilja, ki so posledica podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je delež žensk med najbolj revnimi na svetu kar 70 %, in čeprav naredijo dve tretjini vsega dela, imajo v lasti manj kot 1 % vsega blaga; ugotavlja, da se ženskam odreka enakopraven dostop do sredstev, tehnologije, storitev, zemljiških pravic, posojilnih in zavarovalnih sistemov ter pristojnosti odločanja, zato pa so nesorazmerno bolj ranljive v odnosu do podnebnih sprememb, ki jih nesorazmerno bolj prizadenejo, imajo pa tudi manj priložnosti, da se jim prilagodijo; poudarja, da je od tistih, ki umrejo za posledicami naravnih nesreč zaradi podnebnih sprememb, žensk 85 %, da je med okoljskimi begunci 75 % žensk in da je za ženske tudi bolj verjetno, da bodo spregledane žrtve vojn za vire in nasilja, ki so posledica podnebnih sprememb;

| 25. | poziva EU in njene države članice, naj razvijejo načelo "pravičnosti glede podnebja"; poudarja, da bi naše neučinkovito obravnavanje podnebnih sprememb in posledične škodljive posledice za revne države in prebivalstvo, zlasti ženske, povzročile največjo krivico; |
| --- | --- |

25.

poziva EU in njene države članice, naj razvijejo načelo "pravičnosti glede podnebja"; poudarja, da bi naše neučinkovito obravnavanje podnebnih sprememb in posledične škodljive posledice za revne države in prebivalstvo, zlasti ženske, povzročile največjo krivico;

Ublažitev posledic

| 26. | poziva Komisijo in prihodnje predsedujoče države Svetu Evropske unije, naj pripravijo študijo, ki se bo osredotočila predvsem na razsežnost enakosti spolov politik ublažitve podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo in prihodnje predsedujoče države Svetu Evropske unije, naj pripravijo študijo, ki se bo osredotočila predvsem na razsežnost enakosti spolov politik ublažitve podnebnih sprememb;

| 27. | poudarja, da so za preprečitev segregacije in diskriminacije na podlagi spola v zelenem gospodarstvu, kjer nova tehnološka in znanstvena delovna mesta že tako ali tako zasedajo skoraj izključno moški, potrebne usmerjene politike; v tej zvezi poudarja pomen podjetništva pri odpiranju zelenega gospodarstva za ženske in moške; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da so za preprečitev segregacije in diskriminacije na podlagi spola v zelenem gospodarstvu, kjer nova tehnološka in znanstvena delovna mesta že tako ali tako zasedajo skoraj izključno moški, potrebne usmerjene politike; v tej zvezi poudarja pomen podjetništva pri odpiranju zelenega gospodarstva za ženske in moške;

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj ženske spodbujajo pri odločitvi za tehnične in znanstvene študijske smeri in poklicno pot v sektorjih okoljskih in energetskih tehnologij, saj bodo potrebe po strokovnem znanju na tem področju takšne, da bodo ženskam ponujena zanesljiva delovna mesta s stabilno prihodnostjo, to pa bo vplivalo na boljše poznavanje potreb žensk pri opredeljevanju politik s področja spremembe podnebja; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj ženske spodbujajo pri odločitvi za tehnične in znanstvene študijske smeri in poklicno pot v sektorjih okoljskih in energetskih tehnologij, saj bodo potrebe po strokovnem znanju na tem področju takšne, da bodo ženskam ponujena zanesljiva delovna mesta s stabilno prihodnostjo, to pa bo vplivalo na boljše poznavanje potreb žensk pri opredeljevanju politik s področja spremembe podnebja;

| 29. | poziva Komisijo, naj podpre reformo obstoječih mehanizmov in skladov, da bodo postali preglednejši in bolj vključujoči ter bodo bolje odražali prispevke lokalnih skupnosti in predvsem žensk k zmanjševanju emisij; ta načela naj spodbuja v prihodnjih pogodbah, mehanizmih in dvostranskih prizadevanjih za sodelovanje na področju ublažitve posledic podnebnih sprememb, s čimer bi se izoblikovali boljši načini za krepitev vloge žensk v gospodarstvu; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj podpre reformo obstoječih mehanizmov in skladov, da bodo postali preglednejši in bolj vključujoči ter bodo bolje odražali prispevke lokalnih skupnosti in predvsem žensk k zmanjševanju emisij; ta načela naj spodbuja v prihodnjih pogodbah, mehanizmih in dvostranskih prizadevanjih za sodelovanje na področju ublažitve posledic podnebnih sprememb, s čimer bi se izoblikovali boljši načini za krepitev vloge žensk v gospodarstvu;

| 30. | se zaveda, da na podnebje vpliva rast prebivalstva, in poudarja, da se je treba ustrezno odzvati na vse nezadovoljene potrebe po kontracepcijskih sredstvih za ženske in moške v vseh družbah; |
| --- | --- |

30.

se zaveda, da na podnebje vpliva rast prebivalstva, in poudarja, da se je treba ustrezno odzvati na vse nezadovoljene potrebe po kontracepcijskih sredstvih za ženske in moške v vseh družbah;

| 31. | opozarja, da sta preprečevanje nevarnih podnebnih sprememb in omejitev povišanja povprečne temperature na 2 °C ali, po možnosti na 1,5 °C, v primerjavi s predindustrijsko ravnjo potrebna in absolutno odločilna za preprečitev dramatičnih negativnih posledic za ženske in druge ranljive skupine; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da sta preprečevanje nevarnih podnebnih sprememb in omejitev povišanja povprečne temperature na 2 °C ali, po možnosti na 1,5 °C, v primerjavi s predindustrijsko ravnjo potrebna in absolutno odločilna za preprečitev dramatičnih negativnih posledic za ženske in druge ranljive skupine;

| 32. | poziva Komisijo, naj pripravi nabor orodij za spodbujanje vključujočega odločanja, kot je bilo to storjeno v prometnem in energetskem sektorju v Malmöju (Švedska) in na območju soseske Vollsmose (Danska) (10); |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj pripravi nabor orodij za spodbujanje vključujočega odločanja, kot je bilo to storjeno v prometnem in energetskem sektorju v Malmöju (Švedska) in na območju soseske Vollsmose (Danska) (10);

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo kazalnike za ocenjevanje učinka projektov in programov z vidika spola ter spodbujajo upoštevanje načela enakosti spolov pri pripravi proračuna za politike na področju ublažitve posledic podnebnih sprememb, ne glede na to, ali se te politike izvajajo na mednarodni, nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo kazalnike za ocenjevanje učinka projektov in programov z vidika spola ter spodbujajo upoštevanje načela enakosti spolov pri pripravi proračuna za politike na področju ublažitve posledic podnebnih sprememb, ne glede na to, ali se te politike izvajajo na mednarodni, nacionalni, regionalni ali lokalni ravni;

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo orodja in smernice za analizo politik in programov ublažitve posledic z vidika enakosti spolov ter s tem povezane raziskovalne programe in dejavnosti; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo orodja in smernice za analizo politik in programov ublažitve posledic z vidika enakosti spolov ter s tem povezane raziskovalne programe in dejavnosti;

| 35. | izpostavlja pomembno vlogo žensk pri izvajanju ukrepov za ublažitev posledic podnebnih sprememb v vsakdanjem življenju, npr. z varčevanjem z energijo, ukrepi recikliranja in uporabo okolju prijaznih in ekoloških izdelkov, saj še vedno velja, da so ženske glavne pri upravljanju s temi viri doma; poziva Komisijo, naj sproži kampanje ozaveščanja na lokalni ravni, pri čemer naj se osredotoči na vsakdanje odločitve glede potrošnje, povezane z gospodinjstvom in varstvom otrok, |
| --- | --- |

35.

izpostavlja pomembno vlogo žensk pri izvajanju ukrepov za ublažitev posledic podnebnih sprememb v vsakdanjem življenju, npr. z varčevanjem z energijo, ukrepi recikliranja in uporabo okolju prijaznih in ekoloških izdelkov, saj še vedno velja, da so ženske glavne pri upravljanju s temi viri doma; poziva Komisijo, naj sproži kampanje ozaveščanja na lokalni ravni, pri čemer naj se osredotoči na vsakdanje odločitve glede potrošnje, povezane z gospodinjstvom in varstvom otrok,

| 36. | zato priznava, da lahko ženske s svojo sposobnostjo, da učijo druge, znatno prispevajo k uspešnim inovacijam tako pri upravljanju podjetij kot v gospodinjstvu; |
| --- | --- |

36.

zato priznava, da lahko ženske s svojo sposobnostjo, da učijo druge, znatno prispevajo k uspešnim inovacijam tako pri upravljanju podjetij kot v gospodinjstvu;

| 37. | v tem pogledu poudarja pomen krepitve dejavnega sodelovanja žensk pri inovacijah za trajnostni razvoj kot načina za reševanje velikih izzivov, ki jih predstavljajo podnebne spremembe; |
| --- | --- |

37.

v tem pogledu poudarja pomen krepitve dejavnega sodelovanja žensk pri inovacijah za trajnostni razvoj kot načina za reševanje velikih izzivov, ki jih predstavljajo podnebne spremembe;

| 38. | opozarja, da bodo podnebne spremembe neizogibno vodile k preseljevanju iz regij, ki jih bodo prizadele naravne nesreče, kot so suša ali poplave, in da se mora EU zavedati potrebe po zaščiti žensk v taboriščih za notranje razseljene osebe in begunce; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da bodo podnebne spremembe neizogibno vodile k preseljevanju iz regij, ki jih bodo prizadele naravne nesreče, kot so suša ali poplave, in da se mora EU zavedati potrebe po zaščiti žensk v taboriščih za notranje razseljene osebe in begunce;

| 39. | ugotavlja, da se bo v prihodnosti povečal vpliv sprememb okolja na migracije in razseljevanje ter da je po navedbah urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) 80 % beguncev na svetu žensk in otrok; ponovno poudarja, kako pomembne so strategije, ki upoštevajo razlike med spoloma, za odzivanje na okoljske in humanitarne krize, ki so posledica podnebnih sprememb; zato meni, da so nujno potrebne raziskave o tem, kako upravljati okoljsko preseljevanje, da bodo upoštevane razlike med spoloma, kar pomeni priznavanje različnih vlog in odgovornosti spolov na področju naravnih virov in odzivanje nanje, sem pa lahko sodi tudi zagotavljanje, da so omejeni viri na voljo skupnostim, ki jih potrebujejo, in da je zagotovljena voda za begunce; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da se bo v prihodnosti povečal vpliv sprememb okolja na migracije in razseljevanje ter da je po navedbah urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) 80 % beguncev na svetu žensk in otrok; ponovno poudarja, kako pomembne so strategije, ki upoštevajo razlike med spoloma, za odzivanje na okoljske in humanitarne krize, ki so posledica podnebnih sprememb; zato meni, da so nujno potrebne raziskave o tem, kako upravljati okoljsko preseljevanje, da bodo upoštevane razlike med spoloma, kar pomeni priznavanje različnih vlog in odgovornosti spolov na področju naravnih virov in odzivanje nanje, sem pa lahko sodi tudi zagotavljanje, da so omejeni viri na voljo skupnostim, ki jih potrebujejo, in da je zagotovljena voda za begunce;

Financiranje

| 40. | poziva delegacije EU, naj upoštevajo načelo iz prej omenjene resolucije o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) in zagotovijo uravnoteženo sodelovanje moških in žensk v vseh organih, ki odločajo o financiranju boja proti podnebnim spremembam, vključno v odboru zelenega podnebnega sklada in morebitnih pododborih za posamezne mehanizme financiranja; |
| --- | --- |

40.

poziva delegacije EU, naj upoštevajo načelo iz prej omenjene resolucije o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) in zagotovijo uravnoteženo sodelovanje moških in žensk v vseh organih, ki odločajo o financiranju boja proti podnebnim spremembam, vključno v odboru zelenega podnebnega sklada in morebitnih pododborih za posamezne mehanizme financiranja;

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo programe za ublažitev posledic podnebnih sprememb in prilagoditev nanje, ki bodo za izboljšanje dobrobiti žensk in deklet temeljile na analizi po spolu in bodo neenakosti po spolu upoštevale pri dostopnosti posojil, informacij, tehnologij, zemlje, naravnih virov, trajnostne energije in informacij o reproduktivnem zdravju in z njim povezanih storitev; se zavzema za takšne programe in strategije, ki bodo vključevale rešitve za inovativno financiranje, kot so sistemi mikrokreditiranja, zlasti v nujnih primerih beguncev zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo programe za ublažitev posledic podnebnih sprememb in prilagoditev nanje, ki bodo za izboljšanje dobrobiti žensk in deklet temeljile na analizi po spolu in bodo neenakosti po spolu upoštevale pri dostopnosti posojil, informacij, tehnologij, zemlje, naravnih virov, trajnostne energije in informacij o reproduktivnem zdravju in z njim povezanih storitev; se zavzema za takšne programe in strategije, ki bodo vključevale rešitve za inovativno financiranje, kot so sistemi mikrokreditiranja, zlasti v nujnih primerih beguncev zaradi podnebnih sprememb;

| 42. | poudarja potrebo po takšnih mehanizmih financiranja, v katerih se bodo odražale prednostne naloge in potrebe žensk, in po dejavnem sodelovanju organizacij za spodbujanje enakosti med spoloma pri oblikovanju meril za financiranje in dodeljevanje sredstev za pobude, zlasti na lokalni ravni in pri dejavnosti zelenega podnebnega sklada; |
| --- | --- |

42.

poudarja potrebo po takšnih mehanizmih financiranja, v katerih se bodo odražale prednostne naloge in potrebe žensk, in po dejavnem sodelovanju organizacij za spodbujanje enakosti med spoloma pri oblikovanju meril za financiranje in dodeljevanje sredstev za pobude, zlasti na lokalni ravni in pri dejavnosti zelenega podnebnega sklada;

| 43. | poziva k vključevanju načela enakosti spolov kot medsektorskega vprašanja v vse sklade in instrumente za boj proti podnebnim spremembam; poudarja, da to vključevanje zahteva strokovno znanje o vprašanju enakosti spolov in da bi se moralo razširiti na pogoje glede poslanstva, vodenja in delovanja takšnih mehanizmov financiranja in da bi pogoji delovanja ter mehanizmi nadzora in ocenjevanja morali zagotavljati, da ženske in lokalne skupnosti prejmejo ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

43.

poziva k vključevanju načela enakosti spolov kot medsektorskega vprašanja v vse sklade in instrumente za boj proti podnebnim spremembam; poudarja, da to vključevanje zahteva strokovno znanje o vprašanju enakosti spolov in da bi se moralo razširiti na pogoje glede poslanstva, vodenja in delovanja takšnih mehanizmov financiranja in da bi pogoji delovanja ter mehanizmi nadzora in ocenjevanja morali zagotavljati, da ženske in lokalne skupnosti prejmejo ustrezna sredstva;

| 44. | poziva Komisijo in delegacije EU, naj se zavzemajo za večja, nova in dodatna sredstva, zlasti za ukrepe prilagajanja, od katerih bodo imele ženske, ki so posledicam podnebnih sprememb pogosto nesorazmerno bolj izpostavljene, neposredno korist; poziva, naj se prilagajanje financira izključno v obliki nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in delegacije EU, naj se zavzemajo za večja, nova in dodatna sredstva, zlasti za ukrepe prilagajanja, od katerih bodo imele ženske, ki so posledicam podnebnih sprememb pogosto nesorazmerno bolj izpostavljene, neposredno korist; poziva, naj se prilagajanje financira izključno v obliki nepovratnih sredstev;

| 45. | poziva Komisijo in države članice, naj s postopki prenosa tehnologij in znanja, ki vključujejo uravnoteženo udeležbo žensk, podpirajo razvoj obnovljivih virov energije v državah v razvoju, s čimer bodo sočasno pripomogle k enakim možnostim in ublažitvi posledic podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo in države članice, naj s postopki prenosa tehnologij in znanja, ki vključujejo uravnoteženo udeležbo žensk, podpirajo razvoj obnovljivih virov energije v državah v razvoju, s čimer bodo sočasno pripomogle k enakim možnostim in ublažitvi posledic podnebnih sprememb;

| 46. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da podnebne spremembe lahko negativno vplivajo na uspešno izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja ZN, zlasti na cilje v zvezi s položajem in zaščito žensk; |
| --- | --- |

46.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da podnebne spremembe lahko negativno vplivajo na uspešno izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja ZN, zlasti na cilje v zvezi s položajem in zaščito žensk;

*

* *

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0515.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0504.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0430.

(4)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 44.

(5)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 57.

(6)  FAO, Stanje na področju hrane in kmetijstva 2010–2011: Ženske v kmetijstvu – Zmanjševanje razlik med spoloma za razvoj), http://www.fao.org/docrep/013/i2050e/i2050e.pdf

(7)  Svetovni gospodarski forum: Krepitev vloge žensk: merjenje razlik med spoloma), 2005, https://members.weforum.org/pdf/Global_Competitiveness_Reports/Reports/gender_gap.pdf

(8)  OZN, Ecosoc, Ženske na prvi pogled, http://www.un.org/ecosocdev/geninfo/women/women96.htm.

(9)  UNICEF, Napredek za otroke, 2005.

(10)  Vključevanje načela enakosti spolov v politiko javnega prevoza v Malmöju: http://www.nikk.no/A+gender+equal+and+sustainable+public+transport+system.b7C_wljSYQ.ips; in projekt usposabljanja žensk iz etničnih manjšin za okoljske ambasadorke v soseski Vollsmose: http://www.nikk.no/Women+are+everyday+climate+experts.b7C_wljQ1e.ips.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/99 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/99

---

Petek, 20. april 2012Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020

P7_TA(2012)0146

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o našem življenjskem zavarovanju, našem naravnem kapitalu: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (2011/2307(INI))

2013/C 258 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020" (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020" (COM(2011)0244),

| — | ob upoštevanju vizije za leto 2050 in krovnega cilja za leto 2020, ki so ju sprejeli voditelji držav in vlad marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vizije za leto 2050 in krovnega cilja za leto 2020, ki so ju sprejeli voditelji držav in vlad marca 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje z dne 21. junija 2011 in 19. decembra 2011 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje z dne 21. junija 2011 in 19. decembra 2011 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020,

| — | ob upoštevanju izida 10. konference pogodbenic (COP 10) Konvencije Združenih narodov o biološki raznovrstnosti, zlasti strateškega načrta za biotsko raznovrstnost 2011–2020 in ciljev iz Aičija, Protokola iz Nagoje o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove rabe, ter strategije za zagotovitev sredstev za svetovno biotsko raznovrstnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida 10. konference pogodbenic (COP 10) Konvencije Združenih narodov o biološki raznovrstnosti, zlasti strateškega načrta za biotsko raznovrstnost 2011–2020 in ciljev iz Aičija, Protokola iz Nagoje o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove rabe, ter strategije za zagotovitev sredstev za svetovno biotsko raznovrstnost,

| — | ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) ter Konvencije o selitvenih vrstah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) ter Konvencije o selitvenih vrstah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem" (COM(2010)0672), in predlogov Komisije za reformo skupne kmetijske politike po letu 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem" (COM(2010)0672), in predlogov Komisije za reformo skupne kmetijske politike po letu 2013,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij iz naslovom "Proračun za strategijo Evropa 2020" (COM(2011)0500) in priloženih dokumentov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij iz naslovom "Proračun za strategijo Evropa 2020" (COM(2011)0500) in priloženih dokumentov,

| — | ob upoštevanju strateškega finančnega okvira 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega finančnega okvira 2014–2020,

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila o stanju ohranjenosti habitatnih tipov in vrst, kot zahteva člen 17 direktive o habitatih (COM(2009)0358), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila o stanju ohranjenosti habitatnih tipov in vrst, kot zahteva člen 17 direktive o habitatih (COM(2009)0358),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o izvajanju zakonodaje EU s področja ohranjanja biotske raznovrstnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o izvajanju zakonodaje EU s področja ohranjanja biotske raznovrstnosti (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 (2) in tiste z dne 23. junija 2011 o skupni kmetijski politiki proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 (2) in tiste z dne 23. junija 2011 o skupni kmetijski politiki proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem (3),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom "Financiranje Nature 2000 – naložbe v območja omrežja Natura 2000: zagotavljanje koristi za naravo in ljudi" (SEC(2011)1573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom "Financiranje Nature 2000 – naložbe v območja omrežja Natura 2000: zagotavljanje koristi za naravo in ljudi" (SEC(2011)1573),

| — | ob upoštevanju študije o ekonomiki ekosistemov in biotski raznovrstnosti (ang. The Economics of Ecosystems and Biodiversity) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o ekonomiki ekosistemov in biotski raznovrstnosti (ang. The Economics of Ecosystems and Biodiversity) (4),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za ribištvo (A7-0101/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za ribištvo (A7-0101/2012),

| A. | ker EU ni dosegla svojega cilja glede biotske raznovrstnosti do leta 2010; |
| --- | --- |

A.

ker EU ni dosegla svojega cilja glede biotske raznovrstnosti do leta 2010;

| B. | ker so Združeni narodi obdobje 2010–2020 razglasili za desetletje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

B.

ker so Združeni narodi obdobje 2010–2020 razglasili za desetletje biotske raznovrstnosti;

| C. | ker je biotska raznovrstnost poglavitna za obstoj človeka in blaginjo družb, tako neposredno kot posredno zaradi ekosistemskih storitev, ki jih omogoča: samo koristi, ki jih Evropski uniji zagotavlja na primer omrežje zaščitenih območij Natura 2000, naj bi bile po ocenah vredne 200–300 milijard EUR, kar skupno ustreza 4,5 do 8 milijonom zaposlitev s polnim delovnim časom, ki se neposredno krijejo iz potrošnje obiskovalcev v teh krajih in okoli njih; |
| --- | --- |

C.

ker je biotska raznovrstnost poglavitna za obstoj človeka in blaginjo družb, tako neposredno kot posredno zaradi ekosistemskih storitev, ki jih omogoča: samo koristi, ki jih Evropski uniji zagotavlja na primer omrežje zaščitenih območij Natura 2000, naj bi bile po ocenah vredne 200–300 milijard EUR, kar skupno ustreza 4,5 do 8 milijonom zaposlitev s polnim delovnim časom, ki se neposredno krijejo iz potrošnje obiskovalcev v teh krajih in okoli njih;

| D. | ker izgubljanje biotske raznovrstnosti zmanjšuje svetovni BDP za 3 % letno; |
| --- | --- |

D.

ker izgubljanje biotske raznovrstnosti zmanjšuje svetovni BDP za 3 % letno;

| E. | ker je skoraj 65 % habitatnih tipov in 52 % vrst iz prilog k direktivi o habitatih v neugodnem stanju ohranjenosti; |
| --- | --- |

E.

ker je skoraj 65 % habitatnih tipov in 52 % vrst iz prilog k direktivi o habitatih v neugodnem stanju ohranjenosti;

| F. | ker se 88 % ribjih staležev izkorišča nad ravnjo največjega trajnostnega donosa; |
| --- | --- |

F.

ker se 88 % ribjih staležev izkorišča nad ravnjo največjega trajnostnega donosa;

| G. | ker je čez meje EU vdrlo že več kot 11 000 tujih vrst, od katerih je vsaj 15 % invazivnih in škodijo biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

G.

ker je čez meje EU vdrlo že več kot 11 000 tujih vrst, od katerih je vsaj 15 % invazivnih in škodijo biotski raznovrstnosti;

| H. | ker imajo kmetje osrednjo vlogo pri doseganju cilja EU glede biotske raznovrstnosti; ker je bila leta 1992 dana prva pobuda za vključitev varstva biotske raznovrstnosti v skupno kmetijsko politiko in je nato reforma iz leta 2003 uvedla ukrepe, kot so navzkrižna skladnost, enotno plačilo na kmetijo (nevezanost) in razvoj podeželja, ki prispevajo k biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

H.

ker imajo kmetje osrednjo vlogo pri doseganju cilja EU glede biotske raznovrstnosti; ker je bila leta 1992 dana prva pobuda za vključitev varstva biotske raznovrstnosti v skupno kmetijsko politiko in je nato reforma iz leta 2003 uvedla ukrepe, kot so navzkrižna skladnost, enotno plačilo na kmetijo (nevezanost) in razvoj podeželja, ki prispevajo k biotski raznovrstnosti;

| I. | ker so plačila za ekosistemske storitve obetavno in inovativno finančno orodje za ohranjanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

I.

ker so plačila za ekosistemske storitve obetavno in inovativno finančno orodje za ohranjanje biotske raznovrstnosti;

| J. | ker habitate in vrste ogrožajo podnebne spremembe ter ker sta ohranjanje narave in biotska raznovrstnost ključni za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

J.

ker habitate in vrste ogrožajo podnebne spremembe ter ker sta ohranjanje narave in biotska raznovrstnost ključni za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

Splošne pripombe

| 1. | obžaluje, da EU ni dosegla svojih ciljev glede biotske raznovrstnosti do leta 2010; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da EU ni dosegla svojih ciljev glede biotske raznovrstnosti do leta 2010;

| 2. | pozdravlja in podpira strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 z vsemi njenimi cilji in ukrepi; meni pa, da bi morda morali nekatere ukrepe okrepiti in natančneje opredeliti ter da bi bilo treba uporabljati bolj oprijemljive ukrepe za učinkovito izvajanje te strategije; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja in podpira strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 z vsemi njenimi cilji in ukrepi; meni pa, da bi morda morali nekatere ukrepe okrepiti in natančneje opredeliti ter da bi bilo treba uporabljati bolj oprijemljive ukrepe za učinkovito izvajanje te strategije;

| 3. | poudarja, da je treba nujno ukrepati in dati večjo politično prednost biotski raznovrstnosti, da bi dosegli krovni cilj strategije EU 2020 glede biotske raznovrstnosti in izpolnili svetovne obveznosti v zvezi z njo; poudarja, da obstajajo orodja, s pomočjo katerih bi ob ustreznih finančnih sredstvih in politični volji lahko ustavili izgubljanje biotske raznovrstnosti; poudarja, da je ohranjanje biotske raznovrstnosti skupni izziv, s katerim se je treba spopasti zavezano in z udeležbo številnih zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba nujno ukrepati in dati večjo politično prednost biotski raznovrstnosti, da bi dosegli krovni cilj strategije EU 2020 glede biotske raznovrstnosti in izpolnili svetovne obveznosti v zvezi z njo; poudarja, da obstajajo orodja, s pomočjo katerih bi ob ustreznih finančnih sredstvih in politični volji lahko ustavili izgubljanje biotske raznovrstnosti; poudarja, da je ohranjanje biotske raznovrstnosti skupni izziv, s katerim se je treba spopasti zavezano in z udeležbo številnih zainteresiranih strani;

| 4. | pozdravlja sporočilo Komisije o biotski raznovrstnosti 2020 in opozarja, da so podnebne spremembe, izgubljanje biotske raznovrstnosti, ogroženost zaradi invazivnih vrst ter prekomerna raba naravnih virov nadnacionalni in nadregionalni izzivi, ki zadevajo vse državljane EU, ne glede na to, ali živijo v mestu ali na podeželju, ter da so za omilitev teh učinkov potrebni nujni ukrepi na vseh ravneh uprave – lokalni, regionalni in nacionalni; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja sporočilo Komisije o biotski raznovrstnosti 2020 in opozarja, da so podnebne spremembe, izgubljanje biotske raznovrstnosti, ogroženost zaradi invazivnih vrst ter prekomerna raba naravnih virov nadnacionalni in nadregionalni izzivi, ki zadevajo vse državljane EU, ne glede na to, ali živijo v mestu ali na podeželju, ter da so za omilitev teh učinkov potrebni nujni ukrepi na vseh ravneh uprave – lokalni, regionalni in nacionalni;

| 5. | poziva države članice, naj vključijo to strategijo v svoje načrte, programe oziroma nacionalne strategije; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj vključijo to strategijo v svoje načrte, programe oziroma nacionalne strategije;

| 6. | meni, da določb o ohranjanju biotske raznovrstnosti iz zakonodaje EU ne smemo razvodeniti; |
| --- | --- |

6.

meni, da določb o ohranjanju biotske raznovrstnosti iz zakonodaje EU ne smemo razvodeniti;

| 7. | poudarja, da tudi nova strategija ne sme spodleteti; zato poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje dvoletna poročila o napredku, v katerih naj Svet in Komisija poročata o stanju; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da tudi nova strategija ne sme spodleteti; zato poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje dvoletna poročila o napredku, v katerih naj Svet in Komisija poročata o stanju;

| 8. | poudarja, da EU svoje resnične zavezanosti doseganju cilja biotske raznovrstnosti ne bo dokazala s to strategijo, temveč s prihodnjo reformo skupne kmetijske in ribiške politike ter večletnega finančnega okvira, kjer leži prava rešitev tega vprašanja; poudarja tudi, da prva strategija ni uspela, ker varstvo biotske raznovrstnosti ni bilo ustrezno vključeno v druga področja politike EU; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da EU svoje resnične zavezanosti doseganju cilja biotske raznovrstnosti ne bo dokazala s to strategijo, temveč s prihodnjo reformo skupne kmetijske in ribiške politike ter večletnega finančnega okvira, kjer leži prava rešitev tega vprašanja; poudarja tudi, da prva strategija ni uspela, ker varstvo biotske raznovrstnosti ni bilo ustrezno vključeno v druga področja politike EU;

| 9. | meni, da je treba zaradi težav pri doseganju cilja za leto 2010 temeljito pregledati metode, ki so se uporabljale doslej; vztraja, da je treba izvesti strateške študije vseh elementov, ki bi utegnili vplivati na zavarovana območja, ter jih upoštevati pri urbanističnem načrtovanju in jih dopolniti s kampanjami za izobraževanje in obveščanje o tem, zakaj so lokalni naravni viri pomembni in zakaj jih je treba ohraniti; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba zaradi težav pri doseganju cilja za leto 2010 temeljito pregledati metode, ki so se uporabljale doslej; vztraja, da je treba izvesti strateške študije vseh elementov, ki bi utegnili vplivati na zavarovana območja, ter jih upoštevati pri urbanističnem načrtovanju in jih dopolniti s kampanjami za izobraževanje in obveščanje o tem, zakaj so lokalni naravni viri pomembni in zakaj jih je treba ohraniti;

| 10. | poudarja, da biotska raznovrstnost ne zadeva le vrst in habitatov, temveč tudi gensko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj razvije strategijo za ohranjanje genske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da biotska raznovrstnost ne zadeva le vrst in habitatov, temveč tudi gensko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj razvije strategijo za ohranjanje genske raznovrstnosti;

| 11. | ugotavlja, da je naša naravna dediščina veliko biološko premoženje, ki je bistvenega pomena za blaginjo ljudi; meni, da bi morale vse države članice EU med seboj sodelovati in usklajevati svoja prizadevanja, da bi zagotovile učinkovitejšo rabo naravnih virov ter preprečile neto izgube biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev na podeželju in v mestih; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je naša naravna dediščina veliko biološko premoženje, ki je bistvenega pomena za blaginjo ljudi; meni, da bi morale vse države članice EU med seboj sodelovati in usklajevati svoja prizadevanja, da bi zagotovile učinkovitejšo rabo naravnih virov ter preprečile neto izgube biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev na podeželju in v mestih;

Cilji – vključitev biotske raznovrstnosti v vse politike EU

| 12. | poudarja, kako pomembno je vključiti varovanje in ohranjanje biotske raznovrstnosti v razvoj, izvajanje in financiranje vseh drugih politik EU, tudi kmetijsko, gozdarsko, ribiško in regionalno politiko ter politike na področju kohezije, energije, industrije, prometa, turizma, razvojnega sodelovanja, raziskav in inovacij, da bi omogočili večjo usklajenost sektorskih in proračunskih politik Evropske unije ter zagotovili spoštovanje obveznosti glede varstva biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

12.

poudarja, kako pomembno je vključiti varovanje in ohranjanje biotske raznovrstnosti v razvoj, izvajanje in financiranje vseh drugih politik EU, tudi kmetijsko, gozdarsko, ribiško in regionalno politiko ter politike na področju kohezije, energije, industrije, prometa, turizma, razvojnega sodelovanja, raziskav in inovacij, da bi omogočili večjo usklajenost sektorskih in proračunskih politik Evropske unije ter zagotovili spoštovanje obveznosti glede varstva biotske raznovrstnosti;

| 13. | poudarja, da je treba strategijo EU za biotsko raznovrstnost popolnoma vključiti v strategije za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba strategijo EU za biotsko raznovrstnost popolnoma vključiti v strategije za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

| 14. | opozarja, da mora biti previdnostno načelo pravna podlaga za vso zakonodajo in odločitve, ki zadevajo biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da mora biti previdnostno načelo pravna podlaga za vso zakonodajo in odločitve, ki zadevajo biotsko raznovrstnost;

| 15. | poudarja, da so varovanje, spoštovanje, kartiranje in obnavljanje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev bistveni za izpolnitev ciljev načrta za Evropo, gospodarno z viri, ter poziva Komisijo in države članice, naj v okviru specifičnih ukrepov razmislijo o pripravi časovnega razporeda za kartiranje in ovrednotenje ekosistemskih storitev v Evropi, kar bo omogočilo usmerjene in učinkovite ukrepe za zaustavitev slabšanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so varovanje, spoštovanje, kartiranje in obnavljanje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev bistveni za izpolnitev ciljev načrta za Evropo, gospodarno z viri, ter poziva Komisijo in države članice, naj v okviru specifičnih ukrepov razmislijo o pripravi časovnega razporeda za kartiranje in ovrednotenje ekosistemskih storitev v Evropi, kar bo omogočilo usmerjene in učinkovite ukrepe za zaustavitev slabšanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev;

| 16. | poudarja, da povzroča izgubljanje biotske raznovrstnosti uničujoče ekonomske stroške za družbo, ki doslej v ekonomski in drugih politikah še niso bili ustrezno zajeti; zato poziva Komisijo in države članice, naj spoštujejo ekosistemske storitve in jih vključijo v računovodske sisteme kot podlago za bolj trajnostne politike; meni, da ekonomski modeli, ki zanemarjajo ustrezno ohranjanje biotske raznovrstnosti, niso zdržni; poudarja tudi, da imajo ukrepi za obnovo ekosistemov in biotske raznovrstnosti znaten potencial za ustvarjanje novih znanj in veščin, delovnih mest in poslovnih priložnosti; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da povzroča izgubljanje biotske raznovrstnosti uničujoče ekonomske stroške za družbo, ki doslej v ekonomski in drugih politikah še niso bili ustrezno zajeti; zato poziva Komisijo in države članice, naj spoštujejo ekosistemske storitve in jih vključijo v računovodske sisteme kot podlago za bolj trajnostne politike; meni, da ekonomski modeli, ki zanemarjajo ustrezno ohranjanje biotske raznovrstnosti, niso zdržni; poudarja tudi, da imajo ukrepi za obnovo ekosistemov in biotske raznovrstnosti znaten potencial za ustvarjanje novih znanj in veščin, delovnih mest in poslovnih priložnosti;

| 17. | poudarja, da je treba temeljito oceniti negativne vplive različnih gospodarskih sektorjev na biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba temeljito oceniti negativne vplive različnih gospodarskih sektorjev na biotsko raznovrstnost;

| 18. | poudarja, da je ta strategija del vodilne pobude Evropa, gospodarna z viri, ter opozarja, da ima regionalna politika z ukrepi za reševanje podnebnih, energetskih in okoljskih vprašanj pomembno vlogo pri zagotavljanju trajnostne rasti; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je ta strategija del vodilne pobude Evropa, gospodarna z viri, ter opozarja, da ima regionalna politika z ukrepi za reševanje podnebnih, energetskih in okoljskih vprašanj pomembno vlogo pri zagotavljanju trajnostne rasti;

| 19. | meni, da je precej novih nalezljivih bolezni zoonoz (torej se prenašajo med prostoživečimi in domačimi živalmi ter ljudmi), in se zaveda, da lahko trgovanje s prostoživečimi živalmi ter spremembe rabe in upravljanja tal prinesejo nove ali spremenjene interakcije med ljudmi, domačimi in prostoživečimi živalmi, kar lahko prispeva k prenašanju bolezni in izgubljanju biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba strategije za biotsko raznovrstnost nujno povezati s politikami na področju zdravja in dobrega počutja živali ter trgovinsko politiko; |
| --- | --- |

19.

meni, da je precej novih nalezljivih bolezni zoonoz (torej se prenašajo med prostoživečimi in domačimi živalmi ter ljudmi), in se zaveda, da lahko trgovanje s prostoživečimi živalmi ter spremembe rabe in upravljanja tal prinesejo nove ali spremenjene interakcije med ljudmi, domačimi in prostoživečimi živalmi, kar lahko prispeva k prenašanju bolezni in izgubljanju biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba strategije za biotsko raznovrstnost nujno povezati s politikami na področju zdravja in dobrega počutja živali ter trgovinsko politiko;

| 20. | meni, da je, kadar podatki niso popolni, pomembna podrobna okoljska, ekonomska in socialna presoja vplivov; |
| --- | --- |

20.

meni, da je, kadar podatki niso popolni, pomembna podrobna okoljska, ekonomska in socialna presoja vplivov;

Ohranjanje in obnavljanje narave

| 21. | poudarja, da je treba zaustaviti slabšanje stanja vseh vrst in habitatov, ki jih zajema zakonodaja EU o varovanju narave, ter doseči opazno in izmerljivo izboljšanje njihovega stanja na ravni Evropske unije; poudarja, da bi se to moralo kazati kot izboljšanje vsaj enega izmed parametrov stanja ohranjenosti, ki so opredeljeni v členu 1 direktive o habitatih, ne da bi se obenem poslabšali drugi parametri; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba zaustaviti slabšanje stanja vseh vrst in habitatov, ki jih zajema zakonodaja EU o varovanju narave, ter doseči opazno in izmerljivo izboljšanje njihovega stanja na ravni Evropske unije; poudarja, da bi se to moralo kazati kot izboljšanje vsaj enega izmed parametrov stanja ohranjenosti, ki so opredeljeni v členu 1 direktive o habitatih, ne da bi se obenem poslabšali drugi parametri;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo celostne strategije, ki bodo pripomogle k opredelitvi naravnih dragocenosti posameznih geografskih območij in njihove kulturne dediščine, pa tudi pogojev, potrebnih za njihovo ohranitev; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo celostne strategije, ki bodo pripomogle k opredelitvi naravnih dragocenosti posameznih geografskih območij in njihove kulturne dediščine, pa tudi pogojev, potrebnih za njihovo ohranitev;

| 23. | poudarja, da je treba cilje biotske raznovrstnosti uresničevati s pomočjo konkretnih ukrepov, da bi bili učinkoviti; obžaluje, da je v EU kljub ukrepom proti izgubljanju biotske raznovrstnosti v dobrem stanju le 17 % habitatov in vrst ter 11 % ključnih ekosistemov, zaščitenih z zakonodajo EU; poziva Komisijo, naj nujno preuči, zakaj sedanja prizadevanja še niso uspešna ter ali so na voljo drugi, morebiti bolj učinkoviti instrumenti; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba cilje biotske raznovrstnosti uresničevati s pomočjo konkretnih ukrepov, da bi bili učinkoviti; obžaluje, da je v EU kljub ukrepom proti izgubljanju biotske raznovrstnosti v dobrem stanju le 17 % habitatov in vrst ter 11 % ključnih ekosistemov, zaščitenih z zakonodajo EU; poziva Komisijo, naj nujno preuči, zakaj sedanja prizadevanja še niso uspešna ter ali so na voljo drugi, morebiti bolj učinkoviti instrumenti;

| 24. | poudarja, da je treba za to, da bi lahko začrtali jasno pot za uresničitev vizije do leta 2050, do leta 2020 zagotoviti dobro stanje ohranjenosti vsaj za 40 % vseh habitatov in vrst; opozarja, da mora biti do leta 2050 v dobrem stanju ohranjenosti 100 % (ali skoraj 100 %) habitatov in vrst; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba za to, da bi lahko začrtali jasno pot za uresničitev vizije do leta 2050, do leta 2020 zagotoviti dobro stanje ohranjenosti vsaj za 40 % vseh habitatov in vrst; opozarja, da mora biti do leta 2050 v dobrem stanju ohranjenosti 100 % (ali skoraj 100 %) habitatov in vrst;

| 25. | izraža zaskrbljenost zaradi vse večjega slabšanja najpomembnejših habitatov, kot so mokrišča, ki ga je treba obravnavati prednostno in se nanj odzvati z nujnimi ukrepi, ki bodo dejansko ustrezali statusu posebne zaščite, ki ga EU podeljuje tem habitatom; |
| --- | --- |

25.

izraža zaskrbljenost zaradi vse večjega slabšanja najpomembnejših habitatov, kot so mokrišča, ki ga je treba obravnavati prednostno in se nanj odzvati z nujnimi ukrepi, ki bodo dejansko ustrezali statusu posebne zaščite, ki ga EU podeljuje tem habitatom;

| 26. | priznava, da razvoj infrastrukture, urbanizacija, industrializacija in fizični posegi v krajino nasploh najbolj prispevajo k drobljenju ekosistemov in habitatov; poziva lokalne, regionalne in nacionalne oblasti, naj v okviru svojih predpisov o prostorskem načrtovanju in izvedbenih ukrepov ter naj pri načrtovanju in razvoju večjih in manjših projektov v okviru svojih pristojnosti upoštevajo te dejavnike, ki pomenijo nevarnost za ekosisteme in habitate; priznava pritiske in potrebe na lokalni in regionalni ravni, da bi zagotovili močan gospodarski razvoj, in priporoča, naj bodo lokalni in regionalni organi pozorni na ravnovesje med razvojem ter nujnim varstvom biotske raznovrstnosti in naravnih habitatov; podpira nadaljnje reforme ter uporabo regionalnih in lokalnih razvojnih politik, ki bodo zagotovile pozitivne učinke za biotsko raznovrstnost in zaustavile nadaljnje izgubljanje habitatov, zlasti v času gospodarske in finančne krize; |
| --- | --- |

26.

priznava, da razvoj infrastrukture, urbanizacija, industrializacija in fizični posegi v krajino nasploh najbolj prispevajo k drobljenju ekosistemov in habitatov; poziva lokalne, regionalne in nacionalne oblasti, naj v okviru svojih predpisov o prostorskem načrtovanju in izvedbenih ukrepov ter naj pri načrtovanju in razvoju večjih in manjših projektov v okviru svojih pristojnosti upoštevajo te dejavnike, ki pomenijo nevarnost za ekosisteme in habitate; priznava pritiske in potrebe na lokalni in regionalni ravni, da bi zagotovili močan gospodarski razvoj, in priporoča, naj bodo lokalni in regionalni organi pozorni na ravnovesje med razvojem ter nujnim varstvom biotske raznovrstnosti in naravnih habitatov; podpira nadaljnje reforme ter uporabo regionalnih in lokalnih razvojnih politik, ki bodo zagotovile pozitivne učinke za biotsko raznovrstnost in zaustavile nadaljnje izgubljanje habitatov, zlasti v času gospodarske in finančne krize;

| 27. | podpira okrepljeno rabo presoj vplivov na okolje, presoj vpliva na trajnostni razvoj, strateških presoj vplivov na okolje in drugih instrumentov, da bi pri odločanju na regionalni in lokalni ravni upoštevali izgubljanje biotske raznovrstnosti in učinke podnebnih sprememb; poudarja, da bodo imele vse regije, tudi manj razvite, koristi od projektov, ki spodbujajo blaženje podnebnih sprememb in zaščito pred izgubljanjem biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

27.

podpira okrepljeno rabo presoj vplivov na okolje, presoj vpliva na trajnostni razvoj, strateških presoj vplivov na okolje in drugih instrumentov, da bi pri odločanju na regionalni in lokalni ravni upoštevali izgubljanje biotske raznovrstnosti in učinke podnebnih sprememb; poudarja, da bodo imele vse regije, tudi manj razvite, koristi od projektov, ki spodbujajo blaženje podnebnih sprememb in zaščito pred izgubljanjem biotske raznovrstnosti;

| 28. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bo proces določanja območij Natura 2000 dokončan do leta 2012, kot to predvideva cilj 11 iz Aičija; močno obžaluje zaostanek pri določanju morskih območij; je zaskrbljen zaradi ponovne uvedbe lova v delti Donave in morebitnega negativnega vpliva tega ravnanja na biotsko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj preveri, ali države članice izvajajo člen 7 Direktive o pticah (2009/147/ES (5)), zlasti v zvezi z lovom; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bo proces določanja območij Natura 2000 dokončan do leta 2012, kot to predvideva cilj 11 iz Aičija; močno obžaluje zaostanek pri določanju morskih območij; je zaskrbljen zaradi ponovne uvedbe lova v delti Donave in morebitnega negativnega vpliva tega ravnanja na biotsko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj preveri, ali države članice izvajajo člen 7 Direktive o pticah (2009/147/ES (5)), zlasti v zvezi z lovom;

| 29. | poudarja, da je treba nujno okrepiti prizadevanja za varovanje oceanov in morskega okolja z ukrepi EU in boljšim mednarodnim upravljanjem oceanov in območij, ki so zunaj nacionalnih pristojnosti; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba nujno okrepiti prizadevanja za varovanje oceanov in morskega okolja z ukrepi EU in boljšim mednarodnim upravljanjem oceanov in območij, ki so zunaj nacionalnih pristojnosti;

| 30. | poziva države članice, naj se držijo zakonskega roka za razvoj načrtov upravljanja ali podobnih instrumentov za vsa območja Natura 2000, kakor je določeno v členih 4 in 6 direktive o habitatih (92/43/EGS (6)); |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj se držijo zakonskega roka za razvoj načrtov upravljanja ali podobnih instrumentov za vsa območja Natura 2000, kakor je določeno v členih 4 in 6 direktive o habitatih (92/43/EGS (6));

| 31. | meni, da bi čezmejno sodelovanje lahko pomembno prispevalo k uresničevanju ciljev Natura 2000; poudarja, da je na področju varstva biotske raznovrstnosti in naravnih virov potrebno tesnejše sodelovanje med evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi; ob tem poudarja priložnosti za spoprijemanje z izgubljanjem biotske raznovrstnosti s čezmejnim, medregionalnim in nadnacionalnim sodelovanjem ter meni, da bi bolje izkoriščeni potencial ozemeljskega sodelovanja ter izmenjava informacij, izkušenj in dobre prakse bistveno pripomogli k doseganju tega cilja; poudarja, da je vključevanje prednostnih nalog, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, v regionalne makrostrategije pomemben korak k obnavljanju in ohranjanju biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

31.

meni, da bi čezmejno sodelovanje lahko pomembno prispevalo k uresničevanju ciljev Natura 2000; poudarja, da je na področju varstva biotske raznovrstnosti in naravnih virov potrebno tesnejše sodelovanje med evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi; ob tem poudarja priložnosti za spoprijemanje z izgubljanjem biotske raznovrstnosti s čezmejnim, medregionalnim in nadnacionalnim sodelovanjem ter meni, da bi bolje izkoriščeni potencial ozemeljskega sodelovanja ter izmenjava informacij, izkušenj in dobre prakse bistveno pripomogli k doseganju tega cilja; poudarja, da je vključevanje prednostnih nalog, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, v regionalne makrostrategije pomemben korak k obnavljanju in ohranjanju biotske raznovrstnosti.

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj z ustreznim financiranjem območij Natura 2000 zagotovijo dobro ohranjanje omrežja Natura 2000; zlasti poziva države članice, naj v sodelovanju z različnimi zainteresiranimi stranmi razvijejo strategije, s pomočjo katerih bodo opredelile prednostne ohranitvene ukrepe in z njimi povezana načrtovana sredstva za njihovo financiranje (tako iz skladov EU kot iz lastnega proračuna); |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj z ustreznim financiranjem območij Natura 2000 zagotovijo dobro ohranjanje omrežja Natura 2000; zlasti poziva države članice, naj v sodelovanju z različnimi zainteresiranimi stranmi razvijejo strategije, s pomočjo katerih bodo opredelile prednostne ohranitvene ukrepe in z njimi povezana načrtovana sredstva za njihovo financiranje (tako iz skladov EU kot iz lastnega proračuna);

| 33. | meni, da je treba bolje izvrševati zakonodajo EU, zlasti s področja okolja; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba bolje izvrševati zakonodajo EU, zlasti s področja okolja;

| 34. | poziva Komisijo, naj glede na velike razlike med državami članicami pri izvajanju zakonodaje Natura 2000 po potrebi zagotovi dodatna pojasnila ali smernice na podlagi najboljše prakse; prosi jo tudi, naj zagotovi navodila ali izmenjavo najbolje prakse za upravljanje območij, ki mejijo na območja Natura 2000; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj glede na velike razlike med državami članicami pri izvajanju zakonodaje Natura 2000 po potrebi zagotovi dodatna pojasnila ali smernice na podlagi najboljše prakse; prosi jo tudi, naj zagotovi navodila ali izmenjavo najbolje prakse za upravljanje območij, ki mejijo na območja Natura 2000;

| 35. | poziva Komisijo, naj poveča zmogljivosti za obravnavanje in učinkovito preverjanje pritožb in kršitev v zvezi s pravilnim izvajanjem direktiv o pticah in habitatih ter naj oblikuje ustrezne smernice za države članice za spremljanje izvajanja teh direktiv na terenu; poziva jo tudi, naj vključi ukrepe za boljše izvajanje in skupno izvrševanje obeh direktiv v svoja sedanja prizadevanja za boljše izvajanje in inšpekcijski nadzor okoljske zakonodaje; meni, da je glede na resolucijo Parlamenta z dne 20. novembra 2008 o reviziji Priporočila 2001/331/ES o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah (7) bistvenega pomena okrepiti Evropsko omrežje za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava, in poziva Komisijo, naj poroča o možnih načinih za to, tudi o tem, ali bi bilo izvedljivo ustanoviti evropsko inšpekcijsko službo, ter naj predstavi predlog direktive o okoljski inšpekciji; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj poveča zmogljivosti za obravnavanje in učinkovito preverjanje pritožb in kršitev v zvezi s pravilnim izvajanjem direktiv o pticah in habitatih ter naj oblikuje ustrezne smernice za države članice za spremljanje izvajanja teh direktiv na terenu; poziva jo tudi, naj vključi ukrepe za boljše izvajanje in skupno izvrševanje obeh direktiv v svoja sedanja prizadevanja za boljše izvajanje in inšpekcijski nadzor okoljske zakonodaje; meni, da je glede na resolucijo Parlamenta z dne 20. novembra 2008 o reviziji Priporočila 2001/331/ES o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah (7) bistvenega pomena okrepiti Evropsko omrežje za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava, in poziva Komisijo, naj poroča o možnih načinih za to, tudi o tem, ali bi bilo izvedljivo ustanoviti evropsko inšpekcijsko službo, ter naj predstavi predlog direktive o okoljski inšpekciji;

| 36. | podpira pobudo Komisije glede programov usposabljanja za sodnike in tožilce; vseeno poudarja, da morajo Komisija in države članice zagotoviti programe usposabljanja tudi za strokovnjake, ki se ukvarjajo z območji Natura 2000, npr. strokovnjake iz regionalnih in lokalnih organov, ki se ukvarjajo s kazenskim pregonom, in iz drugih upravnih enot, ki so odgovorne za izvajanje direktiv o pticah in habitatih; |
| --- | --- |

36.

podpira pobudo Komisije glede programov usposabljanja za sodnike in tožilce; vseeno poudarja, da morajo Komisija in države članice zagotoviti programe usposabljanja tudi za strokovnjake, ki se ukvarjajo z območji Natura 2000, npr. strokovnjake iz regionalnih in lokalnih organov, ki se ukvarjajo s kazenskim pregonom, in iz drugih upravnih enot, ki so odgovorne za izvajanje direktiv o pticah in habitatih;

| 37. | meni, da so potrebni digitalizirani in dostopni zemljevidi, ki vsebujejo resnične podatke o glavnih naravnih virih, zaščitenih območjih, vrstah rabe zemljišč, vodnih telesih in ogroženih območjih, s čimer bi spodbudili delovanje regionalnih in lokalnih organov v skladu z okoljsko zakonodajo, zlasti tisto o biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

37.

meni, da so potrebni digitalizirani in dostopni zemljevidi, ki vsebujejo resnične podatke o glavnih naravnih virih, zaščitenih območjih, vrstah rabe zemljišč, vodnih telesih in ogroženih območjih, s čimer bi spodbudili delovanje regionalnih in lokalnih organov v skladu z okoljsko zakonodajo, zlasti tisto o biotski raznovrstnosti;

| 38. | ugotavlja, da je javnost v EU premalo ozaveščena o pomenu ohranjanja biotske raznovrstnosti ter visokih okoljskih in družbeno-ekonomskih stroških, ki so povezani z izgubo biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba razviti bolj celovito strategijo komuniciranja v skladu s ciljem 1 iz Aičija; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da je javnost v EU premalo ozaveščena o pomenu ohranjanja biotske raznovrstnosti ter visokih okoljskih in družbeno-ekonomskih stroških, ki so povezani z izgubo biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba razviti bolj celovito strategijo komuniciranja v skladu s ciljem 1 iz Aičija;

| 39. | pozdravlja namero Komisije in držav članic, da bodo do leta 2013 izvedle obsežno informativno kampanjo o omrežju Natura 2000, s čimer želijo izboljšati izvajanje določb EU o varovanju okolja ter spodbuditi istočasno varovanje okolja, trajnostno gospodarsko rast in družbeno napredek kot enakovredna, neprotislovna načela; v ta namen poziva k spodbujanju uspešnih projektov in obveščanju javnosti o izvedljivosti okolju prijaznega gospodarskega razvoja na območjih pomembne naravne in kulturne dediščine, na primer na območjih, ki spadajo v mrežo Natura 2000; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja namero Komisije in držav članic, da bodo do leta 2013 izvedle obsežno informativno kampanjo o omrežju Natura 2000, s čimer želijo izboljšati izvajanje določb EU o varovanju okolja ter spodbuditi istočasno varovanje okolja, trajnostno gospodarsko rast in družbeno napredek kot enakovredna, neprotislovna načela; v ta namen poziva k spodbujanju uspešnih projektov in obveščanju javnosti o izvedljivosti okolju prijaznega gospodarskega razvoja na območjih pomembne naravne in kulturne dediščine, na primer na območjih, ki spadajo v mrežo Natura 2000;

| 40. | poudarja, da je treba izvajati kampanje za ozaveščanje in obveščanje državljanov vseh starosti in družbenih skupin o biotski raznovrstnosti, pri čemer bi bilo treba kampanje za ozaveščanje otrok in mladoletnikov, ki jih ta tema še posebej zadeva, organizirati zlasti v šolskem okolju; meni, da bi bilo treba pri izobraževanju in poklicnem usposabljanju, zlasti na področju kmetijstva, gozdarstva in v drugih s tem povezanih sektorjih, bolj poudariti pomen biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba izvajati kampanje za ozaveščanje in obveščanje državljanov vseh starosti in družbenih skupin o biotski raznovrstnosti, pri čemer bi bilo treba kampanje za ozaveščanje otrok in mladoletnikov, ki jih ta tema še posebej zadeva, organizirati zlasti v šolskem okolju; meni, da bi bilo treba pri izobraževanju in poklicnem usposabljanju, zlasti na področju kmetijstva, gozdarstva in v drugih s tem povezanih sektorjih, bolj poudariti pomen biotske raznovrstnosti;

| 41. | priznava, da imajo nevladne organizacije pomembno vlogo pri zaščiti biotske raznovrstnosti, saj prispevajo k procesu sprejemanja odločitev, so dejavni na terenu in skrbijo za ozaveščanje javnosti; |
| --- | --- |

41.

priznava, da imajo nevladne organizacije pomembno vlogo pri zaščiti biotske raznovrstnosti, saj prispevajo k procesu sprejemanja odločitev, so dejavni na terenu in skrbijo za ozaveščanje javnosti;

| 42. | priporoča razširitev upravljanja na mobilizacijo državljanov ter na nepridobitne organizacije in gospodarske akterje, ki bi morali biotsko raznovrstnost vključiti v svoje poslovne strategije; priznava vrednost, znanje in delo prostovoljcev ter skupnosti pri varovanju biotske raznovrstnosti ter poziva regionalne in lokalne vlade, naj te skupine vključijo v načrtovanje projektov in posvetovanje o njih, tako da vzpostavijo partnerstva med javnimi organi, zasebnim sektorjem in nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

42.

priporoča razširitev upravljanja na mobilizacijo državljanov ter na nepridobitne organizacije in gospodarske akterje, ki bi morali biotsko raznovrstnost vključiti v svoje poslovne strategije; priznava vrednost, znanje in delo prostovoljcev ter skupnosti pri varovanju biotske raznovrstnosti ter poziva regionalne in lokalne vlade, naj te skupine vključijo v načrtovanje projektov in posvetovanje o njih, tako da vzpostavijo partnerstva med javnimi organi, zasebnim sektorjem in nevladnimi organizacijami;

| 43. | se zaveda velikega pomena ohranjanja tesnih stikov z lokalnimi akterji in neposrednimi upravljavci zadevnih zemljišč, zato spodbuja Komisijo, naj si bolj prizadeva v tej smeri ter je pozorna na izkušnje in posebno znanje, ki ga lahko ti akterji prispevajo v procesu priprave zakonodaje, da se zagotovi dobro stanje habitatov, v katerih živi biotska raznovrstnost, ki jo želimo v EU ohraniti; |
| --- | --- |

43.

se zaveda velikega pomena ohranjanja tesnih stikov z lokalnimi akterji in neposrednimi upravljavci zadevnih zemljišč, zato spodbuja Komisijo, naj si bolj prizadeva v tej smeri ter je pozorna na izkušnje in posebno znanje, ki ga lahko ti akterji prispevajo v procesu priprave zakonodaje, da se zagotovi dobro stanje habitatov, v katerih živi biotska raznovrstnost, ki jo želimo v EU ohraniti;

| 44. | meni, da nam nenehnega trenda izgubljanja biotske raznovrstnosti in uničevanja ekosistema med drugim ni uspelo zaustaviti tudi zaradi nepopolnega razumevanja kompleksnosti biotske raznovrstnosti ter povezanosti njenih sestavnih delov med seboj in z življenjskim okoljem, kot tudi pomena biotske raznovrstnosti za sedanje in prihodnje generacije; ponovno poudarja, da mora biti biotska raznovrstnost temelj za izvajanje vseh politik; |
| --- | --- |

44.

meni, da nam nenehnega trenda izgubljanja biotske raznovrstnosti in uničevanja ekosistema med drugim ni uspelo zaustaviti tudi zaradi nepopolnega razumevanja kompleksnosti biotske raznovrstnosti ter povezanosti njenih sestavnih delov med seboj in z življenjskim okoljem, kot tudi pomena biotske raznovrstnosti za sedanje in prihodnje generacije; ponovno poudarja, da mora biti biotska raznovrstnost temelj za izvajanje vseh politik;

| 45. | zato poudarja, da moramo več vlagati v raziskave na področju biotske raznovrstnosti, tudi v povezavi z enim ali več ustreznih "družbenih izzivov" iz programa Horizon 2020, da bi se izognili razdrobljenosti raziskovalne politike; meni, da bi lahko takšno povečanje sredstev za raziskave na področju biotske raznovrstnosti zaradi majhne uporabe dosegli v okviru obstoječih skupnih sredstev; po eni strani meni, da bi raziskave lahko omogočile boljše razumevanje biotske raznovrstnosti in njenega pomena za vse vidike človekovih dejavnosti, po drugi pa, da bodo na podlagi inovativnih konceptov prispevale k oblikovanju novih in boljših politik ter strategij upravljanja in razvojnih strategij; |
| --- | --- |

45.

zato poudarja, da moramo več vlagati v raziskave na področju biotske raznovrstnosti, tudi v povezavi z enim ali več ustreznih "družbenih izzivov" iz programa Horizon 2020, da bi se izognili razdrobljenosti raziskovalne politike; meni, da bi lahko takšno povečanje sredstev za raziskave na področju biotske raznovrstnosti zaradi majhne uporabe dosegli v okviru obstoječih skupnih sredstev; po eni strani meni, da bi raziskave lahko omogočile boljše razumevanje biotske raznovrstnosti in njenega pomena za vse vidike človekovih dejavnosti, po drugi pa, da bodo na podlagi inovativnih konceptov prispevale k oblikovanju novih in boljših politik ter strategij upravljanja in razvojnih strategij;

| 46. | poudarja potrebo po multidisciplinarnem in čezmejnem raziskovalnem pristopu na področju biotske raznovrstnosti, ki je neločljivo povezano z ekologijo, genetiko, epidemiologijo, znanostjo o podnebju, ekonomijo, socialno antropologijo in teoretičnim modeliranjem; poudarja, da so na področju trajnostnega upravljanja ekosistemov in naravnih virov, zlasti v gospodarsko in socialno pomembnih sektorjih kmetijstva, ribištva in gozdarstva, potrebne politike, ki temeljijo na znanstvenih raziskavah; |
| --- | --- |

46.

poudarja potrebo po multidisciplinarnem in čezmejnem raziskovalnem pristopu na področju biotske raznovrstnosti, ki je neločljivo povezano z ekologijo, genetiko, epidemiologijo, znanostjo o podnebju, ekonomijo, socialno antropologijo in teoretičnim modeliranjem; poudarja, da so na področju trajnostnega upravljanja ekosistemov in naravnih virov, zlasti v gospodarsko in socialno pomembnih sektorjih kmetijstva, ribištva in gozdarstva, potrebne politike, ki temeljijo na znanstvenih raziskavah;

| 47. | meni, da morajo biti obstoječi znanstveni podatki o biotski raznovrstnosti, zgledi o najboljših praksah za zaustavitev njenega izgubljanja in za njeno obnovitev ter informacije o razvojnem potencialu in potencialu inovacij, ki temeljijo na naravi, vsekakor bolj razširjeni, posredovati pa jih je treba politikom in ključnim zainteresiranim stranem; meni tudi, da imajo ustrezni IKT bistveno vlogo pri zagotavljanju novih priložnosti in orodij; zato pozdravlja, da je Komisija vzpostavila platformo EU za podjetja in biotsko raznovrstnost, ter Komisijo spodbuja, naj platformo še naprej razvija ter spodbuja večje sodelovanje med upravo in podjetji v EU, tudi malimi in srednjimi podjetji; |
| --- | --- |

47.

meni, da morajo biti obstoječi znanstveni podatki o biotski raznovrstnosti, zgledi o najboljših praksah za zaustavitev njenega izgubljanja in za njeno obnovitev ter informacije o razvojnem potencialu in potencialu inovacij, ki temeljijo na naravi, vsekakor bolj razširjeni, posredovati pa jih je treba politikom in ključnim zainteresiranim stranem; meni tudi, da imajo ustrezni IKT bistveno vlogo pri zagotavljanju novih priložnosti in orodij; zato pozdravlja, da je Komisija vzpostavila platformo EU za podjetja in biotsko raznovrstnost, ter Komisijo spodbuja, naj platformo še naprej razvija ter spodbuja večje sodelovanje med upravo in podjetji v EU, tudi malimi in srednjimi podjetji;

| 48. | poziva, naj bo spletni portal evropskega informacijskega sistema za biotsko raznovrstnost (BISE) na voljo v vseh uradnih jezikih EU, da bi prispeval k izmenjavi podatkov in informacij; |
| --- | --- |

48.

poziva, naj bo spletni portal evropskega informacijskega sistema za biotsko raznovrstnost (BISE) na voljo v vseh uradnih jezikih EU, da bi prispeval k izmenjavi podatkov in informacij;

Ohranjanje in obnavljanje ekosistemov ter njihovih storitev

| 49. | opozarja na zahtevo iz konvencije o biološki raznovrstnosti, da se do leta 2020 obnovi 15 % načetih ekosistemov, pri čemer meni, da je to minimum; želi, da bi EU določila bistveno višji cilj za obnovitev, ki bi odražal njen ambicioznejši glavni cilj in vizijo za leto 2050, ob upoštevanju naravnih pogojev, značilnih za posamezno državo; poziva Komisijo, naj jasno opredeli, kaj pomeni izraz "načeti ekosistemi", in naj določi izhodišče za merjenje napredka; |
| --- | --- |

49.

opozarja na zahtevo iz konvencije o biološki raznovrstnosti, da se do leta 2020 obnovi 15 % načetih ekosistemov, pri čemer meni, da je to minimum; želi, da bi EU določila bistveno višji cilj za obnovitev, ki bi odražal njen ambicioznejši glavni cilj in vizijo za leto 2050, ob upoštevanju naravnih pogojev, značilnih za posamezno državo; poziva Komisijo, naj jasno opredeli, kaj pomeni izraz "načeti ekosistemi", in naj določi izhodišče za merjenje napredka;

| 50. | Komisijo poziva, naj najpozneje do leta 2012 sprejme posebno strategijo za zeleno infrastrukturo, v kateri bo glavni cilj varstvo biotske raznovrstnosti; poudarja, da bi morala ta strategija vsebovati cilje za mestna in podeželska območja, s čimer bi med drugim bolje izpolnjevali določbe iz člena 10 direktive o habitatih; |
| --- | --- |

50.

Komisijo poziva, naj najpozneje do leta 2012 sprejme posebno strategijo za zeleno infrastrukturo, v kateri bo glavni cilj varstvo biotske raznovrstnosti; poudarja, da bi morala ta strategija vsebovati cilje za mestna in podeželska območja, s čimer bi med drugim bolje izpolnjevali določbe iz člena 10 direktive o habitatih;

| 51. | obžaluje, da Komisija pripravo strategije za zeleno infrastrukturo načrtuje šele za leto 2012, medtem ko so bili energetski in prometni koridorji že opredeljeni v predlogu evropskega infrastrukturnega paketa; zato jo poziva, naj pospeši pripravo omenjene strategije in zagotovi uresničitev predlaganega cilja št. 2; se strinja, da je treba okrepiti sinergijo med projekti na področju energetike, prometa in IKT ter tako omejiti negativne učinke na biotsko raznovrstnost ter da bi morala sredstva EU prejeti samo tisti ukrepi, ki so v skladu s pravom Unije in njenimi zadevnimi politikami; |
| --- | --- |

51.

obžaluje, da Komisija pripravo strategije za zeleno infrastrukturo načrtuje šele za leto 2012, medtem ko so bili energetski in prometni koridorji že opredeljeni v predlogu evropskega infrastrukturnega paketa; zato jo poziva, naj pospeši pripravo omenjene strategije in zagotovi uresničitev predlaganega cilja št. 2; se strinja, da je treba okrepiti sinergijo med projekti na področju energetike, prometa in IKT ter tako omejiti negativne učinke na biotsko raznovrstnost ter da bi morala sredstva EU prejeti samo tisti ukrepi, ki so v skladu s pravom Unije in njenimi zadevnimi politikami;

| 52. | poudarja, da ustvarjanje naravnega okolja ne bi smelo biti omejeno le na določena območja, temveč bi ga morali spodbujati tudi na drugih krajih, kot so mesta, območja ob avtocestah in železnicah ter industrijska območja, da bi ustvarili resnično zeleno infrastrukturo; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da ustvarjanje naravnega okolja ne bi smelo biti omejeno le na določena območja, temveč bi ga morali spodbujati tudi na drugih krajih, kot so mesta, območja ob avtocestah in železnicah ter industrijska območja, da bi ustvarili resnično zeleno infrastrukturo;

| 53. | poziva Komisijo, naj oblikuje učinkovit regulativni okvir, ki bo temeljil na pobudi ‚brez neto izgube‘ (No Net Loss), pri čemer naj upošteva pretekle izkušnje držav članic ter uporabi standarde, ki so sestavni del programa za uravnavanje poslovanja in biotske raznovrstnosti (Business and Biodiversity Offsets); v zvezi s tem meni, da je treba takšen pristop uporabiti za vse habitate in vrste v EU, ki jih ne ureja zakonodaja EU; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj oblikuje učinkovit regulativni okvir, ki bo temeljil na pobudi ‚brez neto izgube‘ (No Net Loss), pri čemer naj upošteva pretekle izkušnje držav članic ter uporabi standarde, ki so sestavni del programa za uravnavanje poslovanja in biotske raznovrstnosti (Business and Biodiversity Offsets); v zvezi s tem meni, da je treba takšen pristop uporabiti za vse habitate in vrste v EU, ki jih ne ureja zakonodaja EU;

| 54. | poziva Komisijo, naj posebno pozornost posveti vrstam in habitatom, katerih "funkcije" imajo neprecenljivo ekonomsko vrednost, saj bodo v prihodnosti prizadevanja za ohranitev biotske raznovrstnosti usmerjena na tista področja, ki bodo v kratkem času (po pričakovanjih) zagotovila ekonomske koristi; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj posebno pozornost posveti vrstam in habitatom, katerih "funkcije" imajo neprecenljivo ekonomsko vrednost, saj bodo v prihodnosti prizadevanja za ohranitev biotske raznovrstnosti usmerjena na tista področja, ki bodo v kratkem času (po pričakovanjih) zagotovila ekonomske koristi;

| 55. | priznava, da storitve biotske raznovrstnosti in ekosistemske storitve zagotavljajo pomembne nedenarne koristi za industrijo in druge gospodarske akterje; vabi organizacije, ki predstavljajo zasebni sektor, naj pripravijo predloge, kako čim bolje ohraniti in obnoviti biotsko raznovrstnost v večnem obsegu; |
| --- | --- |

55.

priznava, da storitve biotske raznovrstnosti in ekosistemske storitve zagotavljajo pomembne nedenarne koristi za industrijo in druge gospodarske akterje; vabi organizacije, ki predstavljajo zasebni sektor, naj pripravijo predloge, kako čim bolje ohraniti in obnoviti biotsko raznovrstnost v večnem obsegu;

| 56. | priznava, da je treba za razvoj bolj zelenega gospodarstva spodbujati zeleno infrastrukturo in ekološke inovacije, in Komisijo poziva, naj na tem področju oblikuje smernice o dobri praksi; poziva Komisijo, države članice ter lokalne in regionalne organe, naj upoštevajo priporočila iz študije Ekonomika ekosistemov in biotska raznovrstnost (TEEB), ki naj bi bila koristno svetovalno orodje za lokalne in regionalne oblikovalce politik, upravno osebje in upravljavce; poudarja, da je treba razširiti in poglobiti usposabljanje za prejemnike sredstev iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada ter lokalne, regionalne in nacionalne organe na področju dela s kompleksno evropsko in nacionalno zakonodajo o varovanju narave in ozaveščanju o tem, kaj pomeni izgubljanje biotske raznovrstnosti; poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizme za tehnično pomoč, ki bodo na regionalni in lokalni ravni spodbujali poznavanje težav, povezanih z izvajanjem; |
| --- | --- |

56.

priznava, da je treba za razvoj bolj zelenega gospodarstva spodbujati zeleno infrastrukturo in ekološke inovacije, in Komisijo poziva, naj na tem področju oblikuje smernice o dobri praksi; poziva Komisijo, države članice ter lokalne in regionalne organe, naj upoštevajo priporočila iz študije Ekonomika ekosistemov in biotska raznovrstnost (TEEB), ki naj bi bila koristno svetovalno orodje za lokalne in regionalne oblikovalce politik, upravno osebje in upravljavce; poudarja, da je treba razširiti in poglobiti usposabljanje za prejemnike sredstev iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada ter lokalne, regionalne in nacionalne organe na področju dela s kompleksno evropsko in nacionalno zakonodajo o varovanju narave in ozaveščanju o tem, kaj pomeni izgubljanje biotske raznovrstnosti; poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizme za tehnično pomoč, ki bodo na regionalni in lokalni ravni spodbujali poznavanje težav, povezanih z izvajanjem;

Kmetijstvo

| 57. | opominja, da več kot polovico ozemlja EU upravljajo kmetje, da kmetijske površine zagotavljajo pomembne ekosistemske storitve ter imajo bistveno družbeno-ekonomsko vrednost in da sredstva za skupno kmetijsko politiko predstavljajo znaten del proračuna EU; poudarja, da cilj skupne kmetijske politike ni le zagotavljanje hrane in razvoj podeželja, temveč je bistveno orodje za uresničevanje biotske raznovrstnosti, ohranjanje narave, blažitev podnebnih sprememb ter zagotavljanje ekosistemskih storitev; ugotavlja, da skupna kmetijske politika že vsebuje okoljevarstvene ukrepe, kot so nevezanost, navzkrižna skladnost in kmetijsko-okoljski ukrepi; obžaluje, da ti ukrepi doslej niso zaustavili splošnega upada biotske raznovrstnosti v EU in da se biotska raznovrstnost kmetijskih zemljišč nenehno zmanjšuje; zato poziva k preusmeritvi skupne kmetijske politike v izplačevanje nadomestil kmetom za zagotavljanje javnih dobrin, saj trg trenutno ne upošteva ekonomske vrednosti pomembnih javnih dobrin, ki jih lahko zagotavlja kmetijsko; |
| --- | --- |

57.

opominja, da več kot polovico ozemlja EU upravljajo kmetje, da kmetijske površine zagotavljajo pomembne ekosistemske storitve ter imajo bistveno družbeno-ekonomsko vrednost in da sredstva za skupno kmetijsko politiko predstavljajo znaten del proračuna EU; poudarja, da cilj skupne kmetijske politike ni le zagotavljanje hrane in razvoj podeželja, temveč je bistveno orodje za uresničevanje biotske raznovrstnosti, ohranjanje narave, blažitev podnebnih sprememb ter zagotavljanje ekosistemskih storitev; ugotavlja, da skupna kmetijske politika že vsebuje okoljevarstvene ukrepe, kot so nevezanost, navzkrižna skladnost in kmetijsko-okoljski ukrepi; obžaluje, da ti ukrepi doslej niso zaustavili splošnega upada biotske raznovrstnosti v EU in da se biotska raznovrstnost kmetijskih zemljišč nenehno zmanjšuje; zato poziva k preusmeritvi skupne kmetijske politike v izplačevanje nadomestil kmetom za zagotavljanje javnih dobrin, saj trg trenutno ne upošteva ekonomske vrednosti pomembnih javnih dobrin, ki jih lahko zagotavlja kmetijsko;

| 58. | poudarja, da je povezava med upravljanjem vodnih virov in biotsko raznovrstnostjo bistven element za ohranjanje življenja in za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je povezava med upravljanjem vodnih virov in biotsko raznovrstnostjo bistven element za ohranjanje življenja in za trajnostni razvoj;

| 59. | poudarja, da je pri ocenjevanju učinkovitosti uporabljenih instrumentov potreben prehod od pristopa, ki temelji na sredstvih, k pristopu, ki temelji na rezultatih; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je pri ocenjevanju učinkovitosti uporabljenih instrumentov potreben prehod od pristopa, ki temelji na sredstvih, k pristopu, ki temelji na rezultatih;

| 60. | poziva k ekologizaciji prvega stebra skupne kmetijske politike, da bi zagotovili ohranjanje biotske raznovrstnosti v širši obdelani pokrajini, izboljšali povezanost in se prilagodili posledicam podnebnih sprememb; pozdravlja predlog Komisije za reformo skupne kmetijske politike, ki zagotavlja njeno "ekologizacijo" z dodelitvijo plačil iz prvega stebra svežnju osnovne dobre prakse na ravni kmetije, ki zajemajo kolobarjenje in raznolikost kultur, trajne pašnike in minimalno površino "območja z ekološko usmeritvijo"; poudarja, da morajo biti tovrstni ukrepi učinkoviti ter ne smejo ustvariti nepotrebne birokracije; ponovno poziva k podpori na osnovi površine za omrežje Natura 2000 v okviru sistema neposrednih plačil; je prepričan, da bodo okolju in podnebju prijazne kmetijske prakse, gospodarne z viri, zagotovile trajnost kmetijskih gospodarstev in dolgoročno zanesljivost preskrbe, ter priznava, da bi morala imeti pri tem pomembno vlogo skupna kmetijska politika; |
| --- | --- |

60.

poziva k ekologizaciji prvega stebra skupne kmetijske politike, da bi zagotovili ohranjanje biotske raznovrstnosti v širši obdelani pokrajini, izboljšali povezanost in se prilagodili posledicam podnebnih sprememb; pozdravlja predlog Komisije za reformo skupne kmetijske politike, ki zagotavlja njeno "ekologizacijo" z dodelitvijo plačil iz prvega stebra svežnju osnovne dobre prakse na ravni kmetije, ki zajemajo kolobarjenje in raznolikost kultur, trajne pašnike in minimalno površino "območja z ekološko usmeritvijo"; poudarja, da morajo biti tovrstni ukrepi učinkoviti ter ne smejo ustvariti nepotrebne birokracije; ponovno poziva k podpori na osnovi površine za omrežje Natura 2000 v okviru sistema neposrednih plačil; je prepričan, da bodo okolju in podnebju prijazne kmetijske prakse, gospodarne z viri, zagotovile trajnost kmetijskih gospodarstev in dolgoročno zanesljivost preskrbe, ter priznava, da bi morala imeti pri tem pomembno vlogo skupna kmetijska politika;

| 61. | poziva k usmeritvi ukrepov "ekologizacije" v raznolikost kmetijstva v posameznih državah članicah, pri čemer je treba upoštevati na primer posebne razmere v sredozemskih državah, kar ni zajeto v predlaganih pragovih v zvezi z raznolikostjo posevkov in zemljišči ekološkega pomena; meni, da so hrastovi gozdovi, trajne kulture (oljčni nasadi, vinogradi, nasadi jablan) in riževa polja primeri prakse, ki bi morala biti v skladu z "ekologizacijo", saj imajo lahko nekateri izmed teh kmetijskih sistemov visoko ekološko in okoljevarstveno vrednost; |
| --- | --- |

61.

poziva k usmeritvi ukrepov "ekologizacije" v raznolikost kmetijstva v posameznih državah članicah, pri čemer je treba upoštevati na primer posebne razmere v sredozemskih državah, kar ni zajeto v predlaganih pragovih v zvezi z raznolikostjo posevkov in zemljišči ekološkega pomena; meni, da so hrastovi gozdovi, trajne kulture (oljčni nasadi, vinogradi, nasadi jablan) in riževa polja primeri prakse, ki bi morala biti v skladu z "ekologizacijo", saj imajo lahko nekateri izmed teh kmetijskih sistemov visoko ekološko in okoljevarstveno vrednost;

| 62. | vztraja, da je treba v novi skupni kmetijski politiki povečati pomoč javnim in zasebnim akterjem, ki varujejo biotsko raznovrstnost gozdnih vrst, habitate in ekosistemske storitve ter da je treba upravičenost do te pomoči razširiti na območja, ki povezujejo območja Nature 2000; |
| --- | --- |

62.

vztraja, da je treba v novi skupni kmetijski politiki povečati pomoč javnim in zasebnim akterjem, ki varujejo biotsko raznovrstnost gozdnih vrst, habitate in ekosistemske storitve ter da je treba upravičenost do te pomoči razširiti na območja, ki povezujejo območja Nature 2000;

| 63. | poziva, naj bodo vsa plačila v okviru skupne kmetijske politike, tudi tista, ki se bodo izplačevala od leta 2014, podprta z jasnimi pravili o navzkrižni skladnosti, ki bodo prispevala k ohranitvi biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, ter bodo upoštevala direktivi o pticah in o habitatih (ne da bi se pri tem znižali sedanji standardi, ki veljajo v obdobju od leta 2007 do 2013), zakonodajo o pesticidih in biocidih ter okvirno direktivo o vodah (8); zahteva, naj bodo pravila preprosta in pregledna za tiste, ki so jim namenjena; |
| --- | --- |

63.

poziva, naj bodo vsa plačila v okviru skupne kmetijske politike, tudi tista, ki se bodo izplačevala od leta 2014, podprta z jasnimi pravili o navzkrižni skladnosti, ki bodo prispevala k ohranitvi biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, ter bodo upoštevala direktivi o pticah in o habitatih (ne da bi se pri tem znižali sedanji standardi, ki veljajo v obdobju od leta 2007 do 2013), zakonodajo o pesticidih in biocidih ter okvirno direktivo o vodah (8); zahteva, naj bodo pravila preprosta in pregledna za tiste, ki so jim namenjena;

| 64. | poziva k okrepitvi drugega stebra ter k bistvenemu povečanju v vseh državah članicah osredotočenosti tega stebra na okolje in učinkovitosti njegovih kmetijsko-ekoloških ukrepov, tudi z minimalno obvezno porabo sredstev za okoljske ukrepe, kot so kmetijsko-okoljski ukrepi, ukrepi v okviru Nature 2000 in upravljanja gozdnega okolja, ter za podporo kmetijstvu visoke naravne vrednosti in ekološkemu kmetovanju; poudarja, da bi se morali ekološki ukrepi v okviru obeh stebrov vzajemno krepiti; |
| --- | --- |

64.

poziva k okrepitvi drugega stebra ter k bistvenemu povečanju v vseh državah članicah osredotočenosti tega stebra na okolje in učinkovitosti njegovih kmetijsko-ekoloških ukrepov, tudi z minimalno obvezno porabo sredstev za okoljske ukrepe, kot so kmetijsko-okoljski ukrepi, ukrepi v okviru Nature 2000 in upravljanja gozdnega okolja, ter za podporo kmetijstvu visoke naravne vrednosti in ekološkemu kmetovanju; poudarja, da bi se morali ekološki ukrepi v okviru obeh stebrov vzajemno krepiti;

| 65. | potrjuje kritično poročilo Evropskega računskega sodišča o kmetijsko-okoljskih shemah; ugotavlja, da so dodeljena sredstva v višini 22,2 milijard EUR za obdobje 2007–2013 omogočila doseganje zelo omejenih okoljskih ciljev; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo kmetijsko-ekološke subvencije v prihodnje odobrene le na podlagi strogih okoljskih meril; |
| --- | --- |

65.

potrjuje kritično poročilo Evropskega računskega sodišča o kmetijsko-okoljskih shemah; ugotavlja, da so dodeljena sredstva v višini 22,2 milijard EUR za obdobje 2007–2013 omogočila doseganje zelo omejenih okoljskih ciljev; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo kmetijsko-ekološke subvencije v prihodnje odobrene le na podlagi strogih okoljskih meril;

| 66. | opozarja, da vse večje povpraševanje po agrogorivih ter posledično vedno večji pritisk za njihovo proizvodnjo v državah v razvoju, kar povzroča degradacijo ter spreminjanje habitatov in ekosistemov, denimo mokrišč in gozdov, ogrožata biotsko raznovrstnost, zlasti v teh državah; |
| --- | --- |

66.

opozarja, da vse večje povpraševanje po agrogorivih ter posledično vedno večji pritisk za njihovo proizvodnjo v državah v razvoju, kar povzroča degradacijo ter spreminjanje habitatov in ekosistemov, denimo mokrišč in gozdov, ogrožata biotsko raznovrstnost, zlasti v teh državah;

| 67. | meni, da je treba okrepiti nadzor nad kmetijskimi praksami, da bi tako preprečili izgubo biotske raznovrstnosti; zlasti meni, da bi bilo treba za ohranitev ekosistemov nadzorovati izpuste gnojevke, na najobčutljivejših območjih pa jih celo prepovedati; |
| --- | --- |

67.

meni, da je treba okrepiti nadzor nad kmetijskimi praksami, da bi tako preprečili izgubo biotske raznovrstnosti; zlasti meni, da bi bilo treba za ohranitev ekosistemov nadzorovati izpuste gnojevke, na najobčutljivejših območjih pa jih celo prepovedati;

| 68. | spodbuja Komisijo in države članice, naj preučijo pojav opuščanja zemljišč ponekod v Evropi, s čimer bi podprle načrtovano ohranjanje biotske raznovrstnosti, preprečile dezertifikacijo ter obenem zagotovile nove družbeno-ekonomske priložnosti za razvoj podeželja; vendar poudarja, da je treba spoštovati obstoječe lastništvo zemljišč; poleg tega poudarja, da imajo evropski kmeti pomembno vlogo "varuhov" pokrajine; |
| --- | --- |

68.

spodbuja Komisijo in države članice, naj preučijo pojav opuščanja zemljišč ponekod v Evropi, s čimer bi podprle načrtovano ohranjanje biotske raznovrstnosti, preprečile dezertifikacijo ter obenem zagotovile nove družbeno-ekonomske priložnosti za razvoj podeželja; vendar poudarja, da je treba spoštovati obstoječe lastništvo zemljišč; poleg tega poudarja, da imajo evropski kmeti pomembno vlogo "varuhov" pokrajine;

| 69. | opozarja, da so s stališča ohranjanja številni visoko cenjeni vrste in habitati, tudi tisti, ki jih ščiti zakonodaja EU, odvisni od kmetijsko-ekoloških sistemov, v katerih je ključni dejavnik prisotnost človeka; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno zaustaviti in obrniti trend opuščanja zemljišč; zagovarja večjo podporo malim in srednje velikim kmetijam, družinskim kmetijam in ekstenzivno kmetovanje, ki spodbujajo ustrezno ohranjanje naravnih virov; |
| --- | --- |

69.

opozarja, da so s stališča ohranjanja številni visoko cenjeni vrste in habitati, tudi tisti, ki jih ščiti zakonodaja EU, odvisni od kmetijsko-ekoloških sistemov, v katerih je ključni dejavnik prisotnost človeka; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno zaustaviti in obrniti trend opuščanja zemljišč; zagovarja večjo podporo malim in srednje velikim kmetijam, družinskim kmetijam in ekstenzivno kmetovanje, ki spodbujajo ustrezno ohranjanje naravnih virov;

| 70. | v okviru nove reforme skupne kmetijske politike poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za podporo kmetijskim sektorjem, ki dokazano prispevajo k ohranjanju biotske raznovrstnosti, še zlasti čebelarstvu; poudarja, da divji in udomačeni insekti, na primer čebele, opravijo 80 % opraševanja cvetočih rastlin ter da upad, ki jim grozi, predstavlja ogromen izziv za našo družbo, katere kmetijska proizvodnja in posledično hrana je v veliki meri odvisna od opraševanja cvetočih rastlin; zato poudarja, da bi bilo treba v prihodnjih ukrepih za ohranjanje biotske raznovrstnosti posebno pozornost nameniti čebelarstvu; |
| --- | --- |

70.

v okviru nove reforme skupne kmetijske politike poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za podporo kmetijskim sektorjem, ki dokazano prispevajo k ohranjanju biotske raznovrstnosti, še zlasti čebelarstvu; poudarja, da divji in udomačeni insekti, na primer čebele, opravijo 80 % opraševanja cvetočih rastlin ter da upad, ki jim grozi, predstavlja ogromen izziv za našo družbo, katere kmetijska proizvodnja in posledično hrana je v veliki meri odvisna od opraševanja cvetočih rastlin; zato poudarja, da bi bilo treba v prihodnjih ukrepih za ohranjanje biotske raznovrstnosti posebno pozornost nameniti čebelarstvu;

| 71. | poudarja, da je treba ustaviti in obrniti trend zmanjševanja raznovrstnosti vrst in poljščin, vodi v zmanjševanje genske podlage, na kateri temelji prehrana ljudi in živali; poudarja, da je treba spodbujati uporabo tradicionalnih kmetijskih sort, značilnih za določene regije; poziva k ustrezni zakonodaji in spodbudam za ohranitev in dodatni razvoj raznolikosti genskih virov v kmetijstvu, npr. lokalno prilagojenih pasem in sort; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je treba ustaviti in obrniti trend zmanjševanja raznovrstnosti vrst in poljščin, vodi v zmanjševanje genske podlage, na kateri temelji prehrana ljudi in živali; poudarja, da je treba spodbujati uporabo tradicionalnih kmetijskih sort, značilnih za določene regije; poziva k ustrezni zakonodaji in spodbudam za ohranitev in dodatni razvoj raznolikosti genskih virov v kmetijstvu, npr. lokalno prilagojenih pasem in sort;

| 72. | poudarja, da je treba na evropski ravni učinkoviteje sodelovati na področju temeljnih in aplikativnih raziskav raznovrstnosti živalskih in rastlinskih genetskih virov, da se zagotovi njihovo ohranjanje in izboljšanje njihove zmožnosti prilagajanja na podnebne spremembe ter da se spodbuja njihova ustrezna uporaba v programih za genetske izboljšave; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da je treba na evropski ravni učinkoviteje sodelovati na področju temeljnih in aplikativnih raziskav raznovrstnosti živalskih in rastlinskih genetskih virov, da se zagotovi njihovo ohranjanje in izboljšanje njihove zmožnosti prilagajanja na podnebne spremembe ter da se spodbuja njihova ustrezna uporaba v programih za genetske izboljšave;

Gozdarstvo

| 73. | poziva k sprejetju posebnih ukrepov za doseganje cilja 5 iz Aičija, ki določa, da je treba do leta 2020 vsaj za polovico upočasniti izgubo vseh naravnih habitatov, vključno z gozdovi, in jo skoraj popolnoma zaustaviti, kjer je to izvedljivo, ter bistveno zmanjšati degradacijo in drobljenje; |
| --- | --- |

73.

poziva k sprejetju posebnih ukrepov za doseganje cilja 5 iz Aičija, ki določa, da je treba do leta 2020 vsaj za polovico upočasniti izgubo vseh naravnih habitatov, vključno z gozdovi, in jo skoraj popolnoma zaustaviti, kjer je to izvedljivo, ter bistveno zmanjšati degradacijo in drobljenje;

| 74. | poziva Komisijo, naj po izvedbi študije o vplivih evropskega potrošništva na krčenje gozdov glede na ugotovitve sprejme nove politične pobude za odpravo ugotovljenih vplivov; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj po izvedbi študije o vplivih evropskega potrošništva na krčenje gozdov glede na ugotovitve sprejme nove politične pobude za odpravo ugotovljenih vplivov;

| 75. | poziva države članice, naj ob upoštevanju ustreznih javnih posvetovanj sprejmejo in izvajajo načrte za upravljanje gozdov, vključno z učinkovitimi ukrepi za ohranjanje in obnovo zaščitenih vrst in habitatov ter povezanih ekosistemskih storitev; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice, naj ob upoštevanju ustreznih javnih posvetovanj sprejmejo in izvajajo načrte za upravljanje gozdov, vključno z učinkovitimi ukrepi za ohranjanje in obnovo zaščitenih vrst in habitatov ter povezanih ekosistemskih storitev;

| 76. | poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo sprejetje načrtov za gospodarjenje z gozdovi, med drugim z ukrepi za razvoj podeželja in programa LIFE+; poudarja, da je treba v načrte upravljanja gozdov vključiti posebne ukrepe za ohranitev biotske raznovrstnosti, zlasti posebne ukrepe za ohranitev zaščitenih vrst in naravnih habitatov, z namenom ohranjanja njihovega statusa v okviru območij Nature 2000 in zunaj njih; |
| --- | --- |

76.

poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo sprejetje načrtov za gospodarjenje z gozdovi, med drugim z ukrepi za razvoj podeželja in programa LIFE+; poudarja, da je treba v načrte upravljanja gozdov vključiti posebne ukrepe za ohranitev biotske raznovrstnosti, zlasti posebne ukrepe za ohranitev zaščitenih vrst in naravnih habitatov, z namenom ohranjanja njihovega statusa v okviru območij Nature 2000 in zunaj njih;

| 77. | poziva države članice, naj svojo gozdno politiko oblikujejo na tak način, da bo v celoti upoštevala pomen gozdov pri ohranjanju biotske raznovrstnosti, preprečevanju erozije tal, sekvestraciji ogljika in čiščenju zraka ter vzdrževanju vodnega ciklusa; |
| --- | --- |

77.

poziva države članice, naj svojo gozdno politiko oblikujejo na tak način, da bo v celoti upoštevala pomen gozdov pri ohranjanju biotske raznovrstnosti, preprečevanju erozije tal, sekvestraciji ogljika in čiščenju zraka ter vzdrževanju vodnega ciklusa;

| 78. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo njihove sheme za preprečevanje gozdnih požarov v okviru načrtov za upravljanje gozdov vsebovali na ekosistemih temelječe ukrepe za povečanje požarne odpornosti gozdov; |
| --- | --- |

78.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo njihove sheme za preprečevanje gozdnih požarov v okviru načrtov za upravljanje gozdov vsebovali na ekosistemih temelječe ukrepe za povečanje požarne odpornosti gozdov;

Ribištvo

| 79. | pozdravlja predlog Komisije za reformo skupne ribiške politike, ki bi morala zagotavljati izvajanje ekosistemskega pristopa in uporabo najnovejših znanstvenih podatkov kot podlago za dolgoročne načrte upravljanja z vsemi vrstami rib, ki se izkoriščajo v komercialne namene; poudarja, da lahko le z zagotavljanjem dolgoročne trajnosti staležev rib zagotovimo ekonomsko in socialno preživetje evropskega ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

79.

pozdravlja predlog Komisije za reformo skupne ribiške politike, ki bi morala zagotavljati izvajanje ekosistemskega pristopa in uporabo najnovejših znanstvenih podatkov kot podlago za dolgoročne načrte upravljanja z vsemi vrstami rib, ki se izkoriščajo v komercialne namene; poudarja, da lahko le z zagotavljanjem dolgoročne trajnosti staležev rib zagotovimo ekonomsko in socialno preživetje evropskega ribiškega sektorja;

| 80. | poudarja, da se nobena država ne more sama spopasti s problemom izgube biotske raznovrstnosti, zlasti v morskih ekosistemih, in da morajo vlade držav članic med seboj sodelovati ter učinkoviteje usklajevati svoja prizadevanja, da bi reševale to vprašanje svetovne razsežnosti; poudarja, da dosledno izvajanje politike o biotski raznovrstnosti prinaša koristi za družbo in za gospodarstvo; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da se nobena država ne more sama spopasti s problemom izgube biotske raznovrstnosti, zlasti v morskih ekosistemih, in da morajo vlade držav članic med seboj sodelovati ter učinkoviteje usklajevati svoja prizadevanja, da bi reševale to vprašanje svetovne razsežnosti; poudarja, da dosledno izvajanje politike o biotski raznovrstnosti prinaša koristi za družbo in za gospodarstvo;

| 81. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo morska zaščitena območja, znotraj katerih se bo za gospodarske dejavnosti, tudi za ribolov, izvajalo okrepljeno upravljanje na osnovi ekosistema, kar bo omogočilo uskladitev med ohranjanjem okolja in trajnostnim ribolovom; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo morska zaščitena območja, znotraj katerih se bo za gospodarske dejavnosti, tudi za ribolov, izvajalo okrepljeno upravljanje na osnovi ekosistema, kar bo omogočilo uskladitev med ohranjanjem okolja in trajnostnim ribolovom;

| 82. | poudarja, da so še vedno velike vrzeli v znanju o stanju morskih ekosistemov in ribolovnih virov, ter poziva k večjim prizadevanjem EU, usmerjenih v raziskave morja; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da so še vedno velike vrzeli v znanju o stanju morskih ekosistemov in ribolovnih virov, ter poziva k večjim prizadevanjem EU, usmerjenih v raziskave morja;

| 83. | zahteva, da Komisija in države članice okrepijo prizadevanja glede zbiranja znanstvenih podatkov o populacijah rib, kjer so ti pomanjkljivi, s čimer bi omogočili zanesljivejše znanstveno svetovanje; |
| --- | --- |

83.

zahteva, da Komisija in države članice okrepijo prizadevanja glede zbiranja znanstvenih podatkov o populacijah rib, kjer so ti pomanjkljivi, s čimer bi omogočili zanesljivejše znanstveno svetovanje;

| 84. | Komisijo in države članice poziva, naj skupaj ustanovijo "evropsko obalno stražo", da bi okrepile skupni nadzor in zmogljivosti pregledovanja ter zagotovile izvrševanje; |
| --- | --- |

84.

Komisijo in države članice poziva, naj skupaj ustanovijo "evropsko obalno stražo", da bi okrepile skupni nadzor in zmogljivosti pregledovanja ter zagotovile izvrševanje;

| 85. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za to, da bi se ulov znižal pod raven največjega trajnostnega donosa do leta 2015, ter naj pri opredelitvi največjega trajnostnega donosa upoštevajo okoljske vidike; zato poudarja, da se pomanjkanje ustreznih znanstvenih podatkov ne sme izrabljati kot izgovor za neukrepanje, ter da je treba v takih okoliščinah smrtnost zaradi ribolova zmanjšati iz previdnosti; opozarja na pravno zavezo, kakor je določena v okvirni direktivi o morski strategiji (9), da je treba do leta 2020 zagotoviti, da bodo staleži vseh rib, ki se izkoriščajo v komercialne namene, v okviru varnih bioloških omejitev; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za to, da bi se ulov znižal pod raven največjega trajnostnega donosa do leta 2015, ter naj pri opredelitvi največjega trajnostnega donosa upoštevajo okoljske vidike; zato poudarja, da se pomanjkanje ustreznih znanstvenih podatkov ne sme izrabljati kot izgovor za neukrepanje, ter da je treba v takih okoliščinah smrtnost zaradi ribolova zmanjšati iz previdnosti; opozarja na pravno zavezo, kakor je določena v okvirni direktivi o morski strategiji (9), da je treba do leta 2020 zagotoviti, da bodo staleži vseh rib, ki se izkoriščajo v komercialne namene, v okviru varnih bioloških omejitev;

| 86. | poudarja, da so se voditelji držav in vlad na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002 v Johannesburgu zavezali ohraniti ali obnoviti staleže rib na ravneh, višjih od tistih, ki lahko do leta 2015 zagotovijo največji trajnostni donos, kar je v skladu s svežnjem reform skupne ribiške politike, ki ga je predlagala Komisija; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da so se voditelji držav in vlad na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002 v Johannesburgu zavezali ohraniti ali obnoviti staleže rib na ravneh, višjih od tistih, ki lahko do leta 2015 zagotovijo največji trajnostni donos, kar je v skladu s svežnjem reform skupne ribiške politike, ki ga je predlagala Komisija;

| 87. | poudarja, da bi moralo upravljanje ribištva prispevati k ugodnejšem stanju ohranjenosti v skladu z direktivama o pticah in habitatih ter k uresničevanju cilja dobrega okoljskega stanja v skladu z okvirno direktivo o morski strategiji; poudarja, da dolgoročni načrti upravljanja ne bi smeli temeljiti zgolj na eni vrsti, temveč bi jih morali upoštevati več – zlasti njihovo velikost, starost in reproduktivni status –, kar bi bolje odražalo ekosistemski pristop, ter da bi bilo treba določiti stroge roke za pripravo teh načrtov; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da bi moralo upravljanje ribištva prispevati k ugodnejšem stanju ohranjenosti v skladu z direktivama o pticah in habitatih ter k uresničevanju cilja dobrega okoljskega stanja v skladu z okvirno direktivo o morski strategiji; poudarja, da dolgoročni načrti upravljanja ne bi smeli temeljiti zgolj na eni vrsti, temveč bi jih morali upoštevati več – zlasti njihovo velikost, starost in reproduktivni status –, kar bi bolje odražalo ekosistemski pristop, ter da bi bilo treba določiti stroge roke za pripravo teh načrtov;

| 88. | poudarja, da morajo biti nova skupna ribiška politika in vsi nadaljnji ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, v celoti v skladu z direktivami 92/43/EGS, 2009/147/ES in 2008/56/ES; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da morajo biti nova skupna ribiška politika in vsi nadaljnji ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, v celoti v skladu z direktivami 92/43/EGS, 2009/147/ES in 2008/56/ES;

| 89. | poudarja, da bi bilo treba cilj odprave zavržkov ciljnih vrst, ki imajo manjšo vrednost, in prilova zavarovanih neciljnih vrst, tudi kitov, morskih želv in morskih ptic, vključiti v skupno ribiško politiko in ga prednostno izvajati; poleg tega mora nova skupna ribiška politika vsebovati jasno zavezo o izpustitvi neciljnih vrst z visoko možnostjo preživetja; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da bi bilo treba cilj odprave zavržkov ciljnih vrst, ki imajo manjšo vrednost, in prilova zavarovanih neciljnih vrst, tudi kitov, morskih želv in morskih ptic, vključiti v skupno ribiško politiko in ga prednostno izvajati; poleg tega mora nova skupna ribiška politika vsebovati jasno zavezo o izpustitvi neciljnih vrst z visoko možnostjo preživetja;

| 90. | poudarja, da morajo biti ukrepi proti zavržkom nedoraslih in premajhnih rib ali ulova, ki presega kvote, oblikovani tako, da ne bodo ustvarjali škodljivih spodbud za iztovarjanje in komercializacijo zavržkov; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da morajo biti ukrepi proti zavržkom nedoraslih in premajhnih rib ali ulova, ki presega kvote, oblikovani tako, da ne bodo ustvarjali škodljivih spodbud za iztovarjanje in komercializacijo zavržkov;

| 91. | poudarja, da je treba določiti cilje in časovne okvire za zmanjšanje presežnih zmogljivosti, tako da bo mogoče doseči neto zmanjšanje zmogljivosti flote; |
| --- | --- |

91.

poudarja, da je treba določiti cilje in časovne okvire za zmanjšanje presežnih zmogljivosti, tako da bo mogoče doseči neto zmanjšanje zmogljivosti flote;

| 92. | ugotavlja, da biotsko raznovrstnost morskega okolja resno ogroža nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov, in poudarja, da bi bilo treba okrepiti sodelovanje med državami članicami EU in tretjimi državami za preprečitev tovrstnega ribolova; |
| --- | --- |

92.

ugotavlja, da biotsko raznovrstnost morskega okolja resno ogroža nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov, in poudarja, da bi bilo treba okrepiti sodelovanje med državami članicami EU in tretjimi državami za preprečitev tovrstnega ribolova;

| 93. | ugotavlja, da je ustanavljanje ribolovnih rezervatov (območij, na katerih je ribolov prepovedan ali omejen) posebno uspešen in stroškovno učinkovit ukrep za dolgoročno ohranjanje ribjih staležev; v zvezi s tem poziva države članice in Svet, naj določijo ribolovne rezervate in pravila upravljanja, ki naj v njih veljajo, pri čemer naj se posebej osredotočijo na drstišča in območja odraščanja za ribje staleže; |
| --- | --- |

93.

ugotavlja, da je ustanavljanje ribolovnih rezervatov (območij, na katerih je ribolov prepovedan ali omejen) posebno uspešen in stroškovno učinkovit ukrep za dolgoročno ohranjanje ribjih staležev; v zvezi s tem poziva države članice in Svet, naj določijo ribolovne rezervate in pravila upravljanja, ki naj v njih veljajo, pri čemer naj se posebej osredotočijo na drstišča in območja odraščanja za ribje staleže;

| 94. | poziva Komisijo, naj razvije zanesljive kazalnike okoljske trajnosti, tudi morske in obalne trajnosti, da bi ocenila stopnjo napredka pri doseganju splošnega cilja varstva biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisijo, naj razvije zanesljive kazalnike okoljske trajnosti, tudi morske in obalne trajnosti, da bi ocenila stopnjo napredka pri doseganju splošnega cilja varstva biotske raznovrstnosti;

Invazivne tuje vrste

| 95. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo sprejeti ukrepi preprečevali tako vstop novih invazivnih tujih vrst v EU kot tudi širjenje že prisotnih invazivnih tujih vrst na nova območja; zlasti poziva k oblikovanju jasnih smernic v okviru uredbe o razvoju podeželja, ki bodo zagotavljale, da pogozdovanje ne bo škodovalo biotski raznovrstnosti, in preprečevale finančno podporo za sajenje invazivnih tujih vrst; poudarja, da so potrebne ambiciozne strategije in ustrezno posodobljeni seznami na ravni EU in držav članic; meni, da te strategije ne bi smele zajemati samo "prednostnih" vrst, kakor je nakazano v cilju 5 strategije o biotski raznovrstnosti; spodbuja Komisijo, naj podpre podobne dejavnosti za odkrivanje tujih vrst, kot so tiste v okviru projekta DASIE (popis invazivnih tujih vrst v Evropi), da bi povečali bazo znanja na tem področju; |
| --- | --- |

95.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo sprejeti ukrepi preprečevali tako vstop novih invazivnih tujih vrst v EU kot tudi širjenje že prisotnih invazivnih tujih vrst na nova območja; zlasti poziva k oblikovanju jasnih smernic v okviru uredbe o razvoju podeželja, ki bodo zagotavljale, da pogozdovanje ne bo škodovalo biotski raznovrstnosti, in preprečevale finančno podporo za sajenje invazivnih tujih vrst; poudarja, da so potrebne ambiciozne strategije in ustrezno posodobljeni seznami na ravni EU in držav članic; meni, da te strategije ne bi smele zajemati samo "prednostnih" vrst, kakor je nakazano v cilju 5 strategije o biotski raznovrstnosti; spodbuja Komisijo, naj podpre podobne dejavnosti za odkrivanje tujih vrst, kot so tiste v okviru projekta DASIE (popis invazivnih tujih vrst v Evropi), da bi povečali bazo znanja na tem področju;

| 96. | poziva Komisijo, naj v letu 2012 pripravi zakonodajni predlog, ki bo vzpostavil celostni pristop k problematiki invazivnih tujih rastlinskih in živalskih vrst, zato da bi oblikovali skupno politiko EU za preprečevanje, spremljanje, izkoreninjanje in upravljanje teh vrst ter za sisteme hitrega opozarjanja na tem področju; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo, naj v letu 2012 pripravi zakonodajni predlog, ki bo vzpostavil celostni pristop k problematiki invazivnih tujih rastlinskih in živalskih vrst, zato da bi oblikovali skupno politiko EU za preprečevanje, spremljanje, izkoreninjanje in upravljanje teh vrst ter za sisteme hitrega opozarjanja na tem področju;

| 97. | priznava, da je preprečevanje stroškovno bolj učinkovito in z ekološkega stališča bolj zaželeno kot ukrepi, ki sledijo po vnosu in razširitvi invazivne tuje vrste; zato poziva Komisijo in države članice, naj dajo prednost preprečevanju vnosa invazivnih tujih vrst, kar podpira tudi hierarhični pristop k invazivnim tujim vrstam iz konvencije o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

97.

priznava, da je preprečevanje stroškovno bolj učinkovito in z ekološkega stališča bolj zaželeno kot ukrepi, ki sledijo po vnosu in razširitvi invazivne tuje vrste; zato poziva Komisijo in države članice, naj dajo prednost preprečevanju vnosa invazivnih tujih vrst, kar podpira tudi hierarhični pristop k invazivnim tujim vrstam iz konvencije o biološki raznovrstnosti;

| 98. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo za ogrožene vrste z rdečega seznama Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov veljale povečane omejitve, zlasti pa stroga ureditev; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo uvoz eksotičnih in neavtohtonih vrst in o njem redno poročajo ter naj zagotovijo popolno izvajanje direktive o živalskih vrtovih (10); poziva Komisijo, naj oceni razmere in oblikuje predloge za prepoved trgovanja z živalmi, ujetimi v divjini, v okviru trgovanja s hišnimi ljubljenčki; |
| --- | --- |

98.

poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo za ogrožene vrste z rdečega seznama Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov veljale povečane omejitve, zlasti pa stroga ureditev; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo uvoz eksotičnih in neavtohtonih vrst in o njem redno poročajo ter naj zagotovijo popolno izvajanje direktive o živalskih vrtovih (10); poziva Komisijo, naj oceni razmere in oblikuje predloge za prepoved trgovanja z živalmi, ujetimi v divjini, v okviru trgovanja s hišnimi ljubljenčki;

| 99. | poziva Komisijo, naj zabeleži obstoječe nacionalne strategije in akcijske načrte ter zagotovi, da bodo otoški habitati deležni sorazmerne obravnave v prihodnji uredbi o invazivnih tujih vrstah; |
| --- | --- |

99.

poziva Komisijo, naj zabeleži obstoječe nacionalne strategije in akcijske načrte ter zagotovi, da bodo otoški habitati deležni sorazmerne obravnave v prihodnji uredbi o invazivnih tujih vrstah;

Podnebne spremembe

| 100. | opozarja na medsebojno povezanost med biotsko raznovrstnostjo in podnebnim sistemom; se zaveda znatnih negativnih učinkov, ki jih imajo podnebne spremembe na biotsko raznovrstnost, in poudarja, da izgubljanje biotske raznovrstnosti samodejno povečuje podnebne spremembe zaradi slabšanja stanja ponorov ogljika v naravnem okolju; poudarja, da je zaščita biotske raznovrstnosti nujna, ker je med drugim tudi sredstvo za blaženje podnebnih sprememb in ohranjanje naravnih ponorov ogljika; |
| --- | --- |

100.

opozarja na medsebojno povezanost med biotsko raznovrstnostjo in podnebnim sistemom; se zaveda znatnih negativnih učinkov, ki jih imajo podnebne spremembe na biotsko raznovrstnost, in poudarja, da izgubljanje biotske raznovrstnosti samodejno povečuje podnebne spremembe zaradi slabšanja stanja ponorov ogljika v naravnem okolju; poudarja, da je zaščita biotske raznovrstnosti nujna, ker je med drugim tudi sredstvo za blaženje podnebnih sprememb in ohranjanje naravnih ponorov ogljika;

Mednarodna razsežnost

| 101. | poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo za izvajanje protokola iz Nagoje, tako da ga bo lahko Unija čim prej ratificirala; |
| --- | --- |

101.

poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo za izvajanje protokola iz Nagoje, tako da ga bo lahko Unija čim prej ratificirala;

| 102. | glede na globalno naravo biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev ter njihovo ključno vlogo pri globalnih ciljih trajnostnega razvoja poudarja, da mora strategija EU tudi okrepiti mednarodna prizadevanja EU za preprečevanje izgube biotske raznovrstnosti in s tem učinkoviteje prispevati k doseganju razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015; |
| --- | --- |

102.

glede na globalno naravo biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev ter njihovo ključno vlogo pri globalnih ciljih trajnostnega razvoja poudarja, da mora strategija EU tudi okrepiti mednarodna prizadevanja EU za preprečevanje izgube biotske raznovrstnosti in s tem učinkoviteje prispevati k doseganju razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015;

| 103. | meni, da je treba ohranitev morske biotske raznovrstnosti obravnavati na najvišji ravni na vrhu Rio+20 v Riu de Janeiru junija 2012; |
| --- | --- |

103.

meni, da je treba ohranitev morske biotske raznovrstnosti obravnavati na najvišji ravni na vrhu Rio+20 v Riu de Janeiru junija 2012;

| 104. | pozdravlja resolucijo generalne skupščine OZN o trajnosti svetovnega ribištva (11), ki je bila sprejeta 6. decembra 2011 in v kateri je poudarjeno, da so nujno potrebni ukrepi uresničitev trajnostne rabe svetovnih oceanov in morij; |
| --- | --- |

104.

pozdravlja resolucijo generalne skupščine OZN o trajnosti svetovnega ribištva (11), ki je bila sprejeta 6. decembra 2011 in v kateri je poudarjeno, da so nujno potrebni ukrepi uresničitev trajnostne rabe svetovnih oceanov in morij;

| 105. | pozdravlja načrt, ki je bil predstavljen novembra 2011, razvile pa so ga štiri agencije Združenih narodov (Organizacija za izobraževanje, znanost in kulturo, Organizacija za prehrano in kmetijstvo, Program za razvoj ter Mednarodna pomorska organizacija) in ki naj države spodbudi k ponovni zavezi, da bodo omejile uničevanje oceanov ter se borile proti prekomernemu izkoriščanju ribolovnih virov, onesnaževanju in zmanjšanju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

105.

pozdravlja načrt, ki je bil predstavljen novembra 2011, razvile pa so ga štiri agencije Združenih narodov (Organizacija za izobraževanje, znanost in kulturo, Organizacija za prehrano in kmetijstvo, Program za razvoj ter Mednarodna pomorska organizacija) in ki naj države spodbudi k ponovni zavezi, da bodo omejile uničevanje oceanov ter se borile proti prekomernemu izkoriščanju ribolovnih virov, onesnaževanju in zmanjšanju biotske raznovrstnosti;

| 106. | spodbuja Komisijo in države članice, naj še naprej uveljavljajo skupni pristop k varstvu narave v vsej EU, in pozdravlja, da Komisija potrjuje, da mora sodelovati z državami članicami, da bi dejansko zaščitili biotsko raznovrstnost v najbolj oddaljenih regijah, čezmorskih državah in ozemljih EU, kjer domuje več endemičnih vrst kot na vsej evropski celini; želi, da bi se okrepili posebni instrumenti za varstvo in zaščito biotske raznovrstnosti v teh regijah, zlasti pilotna shema BEST (prostovoljni sistem za storitve s področja biotske raznovrstnosti in ekosistema na ozemlju najbolj oddaljenih regij Unije, v čezmorskih državah in na čezmorskih ozemljih), ki jo Parlament podpira od leta 2011 in ki zagotavlja ustrezno financiranje za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve v najbolj oddaljenih regijah, čezmorskih državah in ozemljih EU; |
| --- | --- |

106.

spodbuja Komisijo in države članice, naj še naprej uveljavljajo skupni pristop k varstvu narave v vsej EU, in pozdravlja, da Komisija potrjuje, da mora sodelovati z državami članicami, da bi dejansko zaščitili biotsko raznovrstnost v najbolj oddaljenih regijah, čezmorskih državah in ozemljih EU, kjer domuje več endemičnih vrst kot na vsej evropski celini; želi, da bi se okrepili posebni instrumenti za varstvo in zaščito biotske raznovrstnosti v teh regijah, zlasti pilotna shema BEST (prostovoljni sistem za storitve s področja biotske raznovrstnosti in ekosistema na ozemlju najbolj oddaljenih regij Unije, v čezmorskih državah in na čezmorskih ozemljih), ki jo Parlament podpira od leta 2011 in ki zagotavlja ustrezno financiranje za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve v najbolj oddaljenih regijah, čezmorskih državah in ozemljih EU;

| 107. | poziva Komisijo in države članice EU, naj dosledno izvajajo in uveljavljajo mnogostranske okoljske sporazume, med drugim Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) in Konvencijo o selitvenih vrstah; |
| --- | --- |

107.

poziva Komisijo in države članice EU, naj dosledno izvajajo in uveljavljajo mnogostranske okoljske sporazume, med drugim Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) in Konvencijo o selitvenih vrstah;

| 108. | poziva Komisijo in države članice, naj učinkovito vključujejo okoljsko trajnost v svoje odnose s tretjimi državami in v svetovne procese, kot so razvojni cilji tisočletja; |
| --- | --- |

108.

poziva Komisijo in države članice, naj učinkovito vključujejo okoljsko trajnost v svoje odnose s tretjimi državami in v svetovne procese, kot so razvojni cilji tisočletja;

| 109. | poziva Komisijo, naj okrepi prispevek trgovinske politike EU k ohranjanju biotske raznovrstnosti, in podpira njen predlog, da bi v vse nove trgovinske sporazume vključili poglavje o trajnostnem razvoju, ki bo zagotavljalo pomembne okoljske določbe v okviru trgovine, tudi cilje glede biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

109.

poziva Komisijo, naj okrepi prispevek trgovinske politike EU k ohranjanju biotske raznovrstnosti, in podpira njen predlog, da bi v vse nove trgovinske sporazume vključili poglavje o trajnostnem razvoju, ki bo zagotavljalo pomembne okoljske določbe v okviru trgovine, tudi cilje glede biotske raznovrstnosti;

| 110. | priznava porast nezakonitega mednarodnega trgovanja z vrstami, ki sodijo v okvir Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami; zato poziva Komisijo in države članice, naj povečajo zmogljivosti Interpola v zvezi s tem in v dvostranskih razpravah s tretjimi državami prednostno obravnavajo vprašanje nezakonitega trgovanja s prostoživečimi živalmi; |
| --- | --- |

110.

priznava porast nezakonitega mednarodnega trgovanja z vrstami, ki sodijo v okvir Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami; zato poziva Komisijo in države članice, naj povečajo zmogljivosti Interpola v zvezi s tem in v dvostranskih razpravah s tretjimi državami prednostno obravnavajo vprašanje nezakonitega trgovanja s prostoživečimi živalmi;

| 111. | priznava, da je EU eden glavnih uvoznikov prostoživečih živali in rastlin ter da prek svojih politik in trgovinskih dejavnosti vpliva na ohranjanje biotske raznovrstnosti v drugih delih sveta; poziva EU, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje negativnih učinkov evropskih vzorcev potrošnje na biotsko raznovrstnost z vključitvijo pobud za trajnostno kmetijstvo in trgovino s prostoživečimi živalmi v vse trgovinske sporazume; |
| --- | --- |

111.

priznava, da je EU eden glavnih uvoznikov prostoživečih živali in rastlin ter da prek svojih politik in trgovinskih dejavnosti vpliva na ohranjanje biotske raznovrstnosti v drugih delih sveta; poziva EU, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje negativnih učinkov evropskih vzorcev potrošnje na biotsko raznovrstnost z vključitvijo pobud za trajnostno kmetijstvo in trgovino s prostoživečimi živalmi v vse trgovinske sporazume;

| 112. | poziva svetovni vrh Rio+20, naj doseže dejanski napredek pri inovativnih in neodvisnih virih za financiranje zaščite biotske raznovrstnosti v državah v razvoju, in vztraja, da morajo biti EU in njene države članice proaktivne pri doseganju rezultatov na tem področju; |
| --- | --- |

112.

poziva svetovni vrh Rio+20, naj doseže dejanski napredek pri inovativnih in neodvisnih virih za financiranje zaščite biotske raznovrstnosti v državah v razvoju, in vztraja, da morajo biti EU in njene države članice proaktivne pri doseganju rezultatov na tem področju;

| 113. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo razvojno sodelovanje EU "varno za biotsko raznovrstnost", tako da bi preprečili izgubljanje biotske raznovrstnosti, upoštevaje, da so ravno ljudje z najnižjimi dohodki najbolj odvisni od ekosistemskih storitev; |
| --- | --- |

113.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo razvojno sodelovanje EU "varno za biotsko raznovrstnost", tako da bi preprečili izgubljanje biotske raznovrstnosti, upoštevaje, da so ravno ljudje z najnižjimi dohodki najbolj odvisni od ekosistemskih storitev;

| 114. | priznava, da je treba na stroškovno učinkovit način doseči, da bo gospodarstvo temeljilo na obnovljivih virih energije, ne da bi pri tem ogrožali cilje glede biotske raznovrstnosti, ter da bi takšno gospodarstvo pripomoglo k doseganju teh ciljev; v tem okviru meni, da je nujno uvesti nadaljnje zaščitne ukrepe glede virov, učinkovitosti in količine biomase, ki se uporablja za energijo; poziva Komisijo, naj čim prej pojasni, kakšen je vpliv biogoriv na biotsko raznovrstnost, vključno z učinkom posredne rabe zemljišč, ter želi, naj se določijo učinkovita merila trajnosti za proizvodnjo in rabo vseh biogoriv, tudi trdne biomase; |
| --- | --- |

114.

priznava, da je treba na stroškovno učinkovit način doseči, da bo gospodarstvo temeljilo na obnovljivih virih energije, ne da bi pri tem ogrožali cilje glede biotske raznovrstnosti, ter da bi takšno gospodarstvo pripomoglo k doseganju teh ciljev; v tem okviru meni, da je nujno uvesti nadaljnje zaščitne ukrepe glede virov, učinkovitosti in količine biomase, ki se uporablja za energijo; poziva Komisijo, naj čim prej pojasni, kakšen je vpliv biogoriv na biotsko raznovrstnost, vključno z učinkom posredne rabe zemljišč, ter želi, naj se določijo učinkovita merila trajnosti za proizvodnjo in rabo vseh biogoriv, tudi trdne biomase;

Financiranje

| 115. | poziva Komisijo in države članice, naj glede na objektivna merila evidentirajo vse obstoječe okolju škodljive subvencije, Komisijo pa tudi, naj do konca leta 2012 objavi akcijski načrt in roke za odpravo takih subvencij do leta 2020 v skladu z obveznostmi iz Nagoje; |
| --- | --- |

115.

poziva Komisijo in države članice, naj glede na objektivna merila evidentirajo vse obstoječe okolju škodljive subvencije, Komisijo pa tudi, naj do konca leta 2012 objavi akcijski načrt in roke za odpravo takih subvencij do leta 2020 v skladu z obveznostmi iz Nagoje;

| 116. | poudarja pomen uporabe tako evropske kot nacionalne finančne podpore iz vseh razpoložljivih virov, vključno z oblikovanjem posebnega instrumenta za financiranje biotske raznovrstnosti, in razvoja inovativnih finančnih mehanizmov za uresničevanje ciljev na področju biotske raznovrstnosti – predvsem bančno poslovanje s habitati v povezavi z izravnavo; |
| --- | --- |

116.

poudarja pomen uporabe tako evropske kot nacionalne finančne podpore iz vseh razpoložljivih virov, vključno z oblikovanjem posebnega instrumenta za financiranje biotske raznovrstnosti, in razvoja inovativnih finančnih mehanizmov za uresničevanje ciljev na področju biotske raznovrstnosti – predvsem bančno poslovanje s habitati v povezavi z izravnavo;

| 117. | poudarja, da je treba v okviru naslednjega okvirnega raziskovalnega programa povečati proračun za raziskave na področju okolja in biotske raznovrstnosti, v skladu z velikimi potrebami in izzivi v boju proti izgubljanju biotske raznovrstnosti in podnebnim spremembam, kar bi prispevalo k zapolnjevanju prepoznanih vrzeli v znanju in k podpori tej politiki; |
| --- | --- |

117.

poudarja, da je treba v okviru naslednjega okvirnega raziskovalnega programa povečati proračun za raziskave na področju okolja in biotske raznovrstnosti, v skladu z velikimi potrebami in izzivi v boju proti izgubljanju biotske raznovrstnosti in podnebnim spremembam, kar bi prispevalo k zapolnjevanju prepoznanih vrzeli v znanju in k podpori tej politiki;

| 118. | poziva Komisijo, naj preveri, ali sedanja regulativna ureditev zagotavlja ustrezne spodbude za strategije povečevanja biotske raznovrstnosti, ter naj predlaga stroškovno učinkovite rešitve, ki bodo porabo sredstev za biotsko raznovrstnost preusmerile od birokracije k zaščiti in povečevanju; |
| --- | --- |

118.

poziva Komisijo, naj preveri, ali sedanja regulativna ureditev zagotavlja ustrezne spodbude za strategije povečevanja biotske raznovrstnosti, ter naj predlaga stroškovno učinkovite rešitve, ki bodo porabo sredstev za biotsko raznovrstnost preusmerile od birokracije k zaščiti in povečevanju;

| 119. | soglaša, da lahko dobro pripravljeni tržno zastavljeni instrumenti za internalizacijo zunanjih okoljskih stroškov, povezanih s potrošnjo in proizvodnimi dejavnostmi, prispevajo k uresničevanju cilja glede zaustavitve izgubljanja biotske raznovrstnosti, če se kombinirajo s pobudami za zelene naložbe v posameznih sektorjih; |
| --- | --- |

119.

soglaša, da lahko dobro pripravljeni tržno zastavljeni instrumenti za internalizacijo zunanjih okoljskih stroškov, povezanih s potrošnjo in proizvodnimi dejavnostmi, prispevajo k uresničevanju cilja glede zaustavitve izgubljanja biotske raznovrstnosti, če se kombinirajo s pobudami za zelene naložbe v posameznih sektorjih;

| 120. | pozdravlja vzpostavitev platforme za podjetja in biotsko raznovrstnost, s katero želi Komisija v skrb za biotsko raznovrstnost pritegniti zasebni sektor; |
| --- | --- |

120.

pozdravlja vzpostavitev platforme za podjetja in biotsko raznovrstnost, s katero želi Komisija v skrb za biotsko raznovrstnost pritegniti zasebni sektor;

| 121. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu poroča o možnostih za uvedbo plačil za ekosistemske storitve ob upoštevanju vloge ohranjanja biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

121.

poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu poroča o možnostih za uvedbo plačil za ekosistemske storitve ob upoštevanju vloge ohranjanja biotske raznovrstnosti;

| 122. | poziva Komisijo in države članice, naj dosledno izvajajo in financirajo strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2020 ter zagotovijo, da bodo vsi ukrepi EU za financiranje v skladu z biotsko raznovrstnostjo in zakonodajo o varstvu voda; |
| --- | --- |

122.

poziva Komisijo in države članice, naj dosledno izvajajo in financirajo strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2020 ter zagotovijo, da bodo vsi ukrepi EU za financiranje v skladu z biotsko raznovrstnostjo in zakonodajo o varstvu voda;

| 123. | poudarja, da je treba nujno zagotoviti, da naslednji večletni finančni okvir (2014–2020) podpira prizadevanja za uresničitev šestih ciljev, opredeljenih v strategiji o biotski raznovrstnosti, pa tudi, da bi okrepili program LIFE; poudarja, da se je treba osredotočiti na projekte družbene odgovornosti projektov za spodbujanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

123.

poudarja, da je treba nujno zagotoviti, da naslednji večletni finančni okvir (2014–2020) podpira prizadevanja za uresničitev šestih ciljev, opredeljenih v strategiji o biotski raznovrstnosti, pa tudi, da bi okrepili program LIFE; poudarja, da se je treba osredotočiti na projekte družbene odgovornosti projektov za spodbujanje biotske raznovrstnosti;

| 124. | poleg tega ugotavlja, da ogromna ekonomska vrednost biotske raznovrstnosti ponuja dobro donosnost naložb, namenjenih za njeno ohranjanje; poziva k povečanju sredstev za ukrepe ohranjanja narave; |
| --- | --- |

124.

poleg tega ugotavlja, da ogromna ekonomska vrednost biotske raznovrstnosti ponuja dobro donosnost naložb, namenjenih za njeno ohranjanje; poziva k povečanju sredstev za ukrepe ohranjanja narave;

| 125. | poziva Komisijo in države članice, naj za ustrezno financiranje mreže Natura 2000 zagotovitev vsaj 5,8 milijarde EUR letno iz sredstev EU in držav članic; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo v okviru različnih skladov Evropske unije na voljo ustrezno financiranje (na primer v okviru sredstev za skupno kmetijsko politiko, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, Kohezijskega sklada ter okrepljenega sklada LIFE+), z boljšim usklajevanjem in povezanostjo teh skladov, med drugim s konceptom integriranih projektov, tako da bi povečali preglednost za različne regije pri prejemanju sredstev EU; poziva, naj bo pri razvoju inovativnih finančnih instrumentov ter tehničnih in svetovalnih storitev za sofinanciranje projektov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, udeležena Evropska investicijska banka; |
| --- | --- |

125.

poziva Komisijo in države članice, naj za ustrezno financiranje mreže Natura 2000 zagotovitev vsaj 5,8 milijarde EUR letno iz sredstev EU in držav članic; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo v okviru različnih skladov Evropske unije na voljo ustrezno financiranje (na primer v okviru sredstev za skupno kmetijsko politiko, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, Kohezijskega sklada ter okrepljenega sklada LIFE+), z boljšim usklajevanjem in povezanostjo teh skladov, med drugim s konceptom integriranih projektov, tako da bi povečali preglednost za različne regije pri prejemanju sredstev EU; poziva, naj bo pri razvoju inovativnih finančnih instrumentov ter tehničnih in svetovalnih storitev za sofinanciranje projektov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, udeležena Evropska investicijska banka;

| 126. | izraža razočaranje nad predlagano dodelitvijo sredstev za novi program LIFE, ki kljub svojemu izjemnemu uspehu v zadnjih dveh desetletjih še naprej prejema le neznaten del proračuna EU; meni, da izzivi, ki jih obravnava načrt o biotski raznovrstnosti in ohranjanju narave, zahtevajo občutno povečanje sredstev za program LIFE; |
| --- | --- |

126.

izraža razočaranje nad predlagano dodelitvijo sredstev za novi program LIFE, ki kljub svojemu izjemnemu uspehu v zadnjih dveh desetletjih še naprej prejema le neznaten del proračuna EU; meni, da izzivi, ki jih obravnava načrt o biotski raznovrstnosti in ohranjanju narave, zahtevajo občutno povečanje sredstev za program LIFE;

| 127. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je število projektov, ki se financirajo v okviru programa LIFE+, v številnih državah članicah vsako leto pod okvirno dodelitvijo; poziva Komisijo, naj oceni razloge za to premajhno izvajanje in po potrebi predlaga spremembe pravil, ki urejajo program, zlasti tistih, ki zadevajo raven sofinanciranja; |
| --- | --- |

127.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je število projektov, ki se financirajo v okviru programa LIFE+, v številnih državah članicah vsako leto pod okvirno dodelitvijo; poziva Komisijo, naj oceni razloge za to premajhno izvajanje in po potrebi predlaga spremembe pravil, ki urejajo program, zlasti tistih, ki zadevajo raven sofinanciranja;

| 128. | priznava pomen zelenih javnih naročil in meni, da bi zlasti javni organi, ki prejemajo sredstva EU, morali nameniti več pozornosti uporabi tovrstnih postopkov; priporoča, naj organi, pristojni za sisteme upravljanja in nadzora, ki so bili v državah članicah oblikovani za upravljanje strukturnih in kohezijskih sredstev, podpirajo projekte, ki omogočajo tovrstne postopke; |
| --- | --- |

128.

priznava pomen zelenih javnih naročil in meni, da bi zlasti javni organi, ki prejemajo sredstva EU, morali nameniti več pozornosti uporabi tovrstnih postopkov; priporoča, naj organi, pristojni za sisteme upravljanja in nadzora, ki so bili v državah članicah oblikovani za upravljanje strukturnih in kohezijskih sredstev, podpirajo projekte, ki omogočajo tovrstne postopke;

| 129. | pozdravlja predlog Komisije o vlaganju v zaščito in obnovo biotske raznovrstnosti v okviru Kohezijskega sklada v obdobju 2014–2020; priporoča, da se upošteva tudi potencial, ki ga lokalnim gospodarstvom in trgom dela prinaša mreža Natura 2000; |
| --- | --- |

129.

pozdravlja predlog Komisije o vlaganju v zaščito in obnovo biotske raznovrstnosti v okviru Kohezijskega sklada v obdobju 2014–2020; priporoča, da se upošteva tudi potencial, ki ga lokalnim gospodarstvom in trgom dela prinaša mreža Natura 2000;

| 130. | priznava, da je "zeleno gospodarstvo" eden izmed načinov za zagotavljanje znanja in zaposlenosti, in poziva, naj se podpre s finančnimi sredstvi, ki bodo pomagala krepiti zmogljivosti na lokalni ravni ter v boju za ohranitev biotske raznovrstnosti graditi na lokalnem in tradicionalnem znanju; poudarja, da je približno 30 % vseh sredstev, dodeljenih za kohezijsko politiko v obdobju 2007–2013, namenjeno dejavnostim s posebnim učinkom na trajnostno rast; spodbuja države članice, še posebej pa lokalne in regionalne organe, naj bodo v okviru zaustavljanja izgube biotske raznovrstnosti bolj aktivni in povečajo svoja prizadevanja za vlaganje v naravni kapital ter naj finančna sredstva regionalne politike uporabijo za preprečevanje naravnih nesreč kot sestavni del ohranjanja naravnih virov in prilagajanja podnebnim spremembam, zlasti ob upoštevanju programskega obdobja 2014–2020; |
| --- | --- |

130.

priznava, da je "zeleno gospodarstvo" eden izmed načinov za zagotavljanje znanja in zaposlenosti, in poziva, naj se podpre s finančnimi sredstvi, ki bodo pomagala krepiti zmogljivosti na lokalni ravni ter v boju za ohranitev biotske raznovrstnosti graditi na lokalnem in tradicionalnem znanju; poudarja, da je približno 30 % vseh sredstev, dodeljenih za kohezijsko politiko v obdobju 2007–2013, namenjeno dejavnostim s posebnim učinkom na trajnostno rast; spodbuja države članice, še posebej pa lokalne in regionalne organe, naj bodo v okviru zaustavljanja izgube biotske raznovrstnosti bolj aktivni in povečajo svoja prizadevanja za vlaganje v naravni kapital ter naj finančna sredstva regionalne politike uporabijo za preprečevanje naravnih nesreč kot sestavni del ohranjanja naravnih virov in prilagajanja podnebnim spremembam, zlasti ob upoštevanju programskega obdobja 2014–2020;

| 131. | spodbuja države članice, naj v celoti izkoristijo možnost ponovne uskladitve sedanjih operativnih programov s cilji trajnostne rasti iz strategije Evropa 2020, pri čemer morajo ponovno proučiti prednostne cilje pri naložbah v projekte; |
| --- | --- |

131.

spodbuja države članice, naj v celoti izkoristijo možnost ponovne uskladitve sedanjih operativnih programov s cilji trajnostne rasti iz strategije Evropa 2020, pri čemer morajo ponovno proučiti prednostne cilje pri naložbah v projekte;

*

* *

| 132. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

132.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 19.

(2)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 103.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0297.

(4)  http://www.teebweb.org

(5)  UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

(6)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(7)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 67.

(8)  Direktiva 2000/60/ES (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(9)  Direktiva 2008/56/ES (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

(10)  Direktiva 1999/22/ES (UL L 94, 9.4.1999, str. 24).

(11)  A/RES/66/68.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/115 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/115

---

Petek, 20. april 2012Revizija šestega okoljskega akcijskega programa in določanje prednostnih nalog za sedmi okoljski akcijski program

P7_TA(2012)0147

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o reviziji šestega okoljskega akcijskega programa in določanju prednostnih nalog za sedmi okoljski akcijski program – boljše okolje za boljše življenje (2011/2194(INI))

2013/C 258 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Šesti okoljski akcijski program Skupnosti – končna ocena" (COM(2011)0531), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Šesti okoljski akcijski program Skupnosti – končna ocena" (COM(2011)0531),

| — | ob upoštevanju členov 191 in 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z ohranjanjem, varstvom in izboljšanjem kakovosti zdravja ljudi in okolja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 191 in 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z ohranjanjem, varstvom in izboljšanjem kakovosti zdravja ljudi in okolja,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje z dne 10. oktobra 2011 o oceni šestega okoljskega akcijskega programa in nadaljnjih ukrepih: sedmemu okoljskemu programu EU naproti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje z dne 10. oktobra 2011 o oceni šestega okoljskega akcijskega programa in nadaljnjih ukrepih: sedmemu okoljskemu programu EU naproti,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje (EEA) z naslovom "Evropsko okolje – stanje in napovedi 2010" (SOER2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje (EEA) z naslovom "Evropsko okolje – stanje in napovedi 2010" (SOER2010),

| — | ob upoštevanju tehničnega poročila št. 15/2011 Evropske agencije za okolje z naslovom "Razkrivanje stroškov onesnaževanja zraka iz industrijskih obratov v Evropi", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnega poročila št. 15/2011 Evropske agencije za okolje z naslovom "Razkrivanje stroškov onesnaževanja zraka iz industrijskih obratov v Evropi",

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020" (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020" (COM(2011)0244),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050" (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050" (COM(2011)0112),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri" (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri" (COM(2011)0571),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije "Načrt za enotni prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu" (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije "Načrt za enotni prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu" (COM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju predlogu Komisije za naslednji večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogu Komisije za naslednji večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 (COM(2011)0398),

| — | ob upoštevanju predlogov Komisije o reformi skupne kmetijske politike (SKP), skupne ribiške politike in kohezijske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov Komisije o reformi skupne kmetijske politike (SKP), skupne ribiške politike in kohezijske politike,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za regionalni razvoj (A7-0048/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za regionalni razvoj (A7-0048/2012),

| A. | ker se bo sedanji šesti okoljski akcijski program 22. julija 2012 iztekel; |
| --- | --- |

A.

ker se bo sedanji šesti okoljski akcijski program 22. julija 2012 iztekel;

| B. | ker je šesti okoljski akcijski program eno desetletje zagotavljal splošen okvir za okoljsko politiko, pri čemer je bila v času njegovega izvajanja okoljska zakonodaja utrjena in znatno dopolnjena, in ker je sprejetje tega programa s soodločanjem povečalo njegovo legitimnost in prispevalo k večjemu poistovetenju; ker države članice in Komisija vseeno niso vedno delovale v skladu s tem programom in ker je imel nekaj pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti; |
| --- | --- |

B.

ker je šesti okoljski akcijski program eno desetletje zagotavljal splošen okvir za okoljsko politiko, pri čemer je bila v času njegovega izvajanja okoljska zakonodaja utrjena in znatno dopolnjena, in ker je sprejetje tega programa s soodločanjem povečalo njegovo legitimnost in prispevalo k večjemu poistovetenju; ker države članice in Komisija vseeno niso vedno delovale v skladu s tem programom in ker je imel nekaj pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti;

| C. | ker je bil napredek v smeri doseganja ciljev iz šestega okoljskega akcijskega programa različen, pri čemer so bili nekateri cilji doseženi (podnebne spremembe, odpadki), spet drugi ne (zrak, mestno okolje, naravni viri), doseganje nekaterih drugih pa je odvisno od prizadevanj za izvajanje v prihodnje (kemikalije, pesticidi, voda), ter ker so številni izzivi ostali in bodo potrebna dodatna prizadevanja; |
| --- | --- |

C.

ker je bil napredek v smeri doseganja ciljev iz šestega okoljskega akcijskega programa različen, pri čemer so bili nekateri cilji doseženi (podnebne spremembe, odpadki), spet drugi ne (zrak, mestno okolje, naravni viri), doseganje nekaterih drugih pa je odvisno od prizadevanj za izvajanje v prihodnje (kemikalije, pesticidi, voda), ter ker so številni izzivi ostali in bodo potrebna dodatna prizadevanja;

| D. | ker šesti okoljski akcijski program ogroža pomanjkljivo izvajanje pravnega reda Unije na področju okolja na področjih nadzorovanja onesnaženosti zraka, ravnanja z vodo in odpadno vodo, odpadkov in ohranjanja narave; |
| --- | --- |

D.

ker šesti okoljski akcijski program ogroža pomanjkljivo izvajanje pravnega reda Unije na področju okolja na področjih nadzorovanja onesnaženosti zraka, ravnanja z vodo in odpadno vodo, odpadkov in ohranjanja narave;

| E | ker zaradi pomanjkanja političnih in finančnih zavez ni bil dosežen cilj, da se do leta 2010 ustavi zmanjševanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

E

ker zaradi pomanjkanja političnih in finančnih zavez ni bil dosežen cilj, da se do leta 2010 ustavi zmanjševanje biotske raznovrstnosti;

| F. | ker poročilo "Evropsko okolje – stanje in napovedi 2010 (SOER 2010) poudarja, da še vedno obstajajo veliki okoljski izzivi, ki bodo imeli pomembne posledice, če se ne bomo soočili z njimi; |
| --- | --- |

F.

ker poročilo "Evropsko okolje – stanje in napovedi 2010 (SOER 2010) poudarja, da še vedno obstajajo veliki okoljski izzivi, ki bodo imeli pomembne posledice, če se ne bomo soočili z njimi;

| G. | ker je treba pregledati nekatere vidike okoljske zakonodaje, zlasti z zagotavljanjem bolj neodvisne presoje vplivov na okolje v direktivi o presoji vplivov na okolje; |
| --- | --- |

G.

ker je treba pregledati nekatere vidike okoljske zakonodaje, zlasti z zagotavljanjem bolj neodvisne presoje vplivov na okolje v direktivi o presoji vplivov na okolje;

| H. | ker je degradacija okolja – onesnaženost zraka, hrup, kemikalije, slaba kakovost vode in degradacija ekosistemov – pomemben dejavnik v zvezi z vse pogostejšim pojavom kroničnih bolezni; ker je zato ambiciozen program EU za varovanje okolja ključni element učinkovitega preprečevanja bolezni in šibkega zdravja; |
| --- | --- |

H.

ker je degradacija okolja – onesnaženost zraka, hrup, kemikalije, slaba kakovost vode in degradacija ekosistemov – pomemben dejavnik v zvezi z vse pogostejšim pojavom kroničnih bolezni; ker je zato ambiciozen program EU za varovanje okolja ključni element učinkovitega preprečevanja bolezni in šibkega zdravja;

| I. | ker se ohranjajo večje razlike med državami članicami, kar zadeva kakovost okolja in javno zdravje; |
| --- | --- |

I.

ker se ohranjajo večje razlike med državami članicami, kar zadeva kakovost okolja in javno zdravje;

| 1. | poudarja, da je treba čim prej sprejeti sedmi okoljski akcijski program, da bi lahko obravnavali prihodnje okoljske izzive; zato poziva Komisijo, naj nemudoma predloži predlog za sedmi okoljski akcijski program; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je treba čim prej sprejeti sedmi okoljski akcijski program, da bi lahko obravnavali prihodnje okoljske izzive; zato poziva Komisijo, naj nemudoma predloži predlog za sedmi okoljski akcijski program;

| 2. | meni, da je treba v novem – sedmem – okoljskem akcijskem programu nedvoumno opredeliti okoljske izzive, s katerimi se sooča EU, vključno z vse hitrejšimi podnebnimi spremembami, degradacijo naših ekosistemov in vse bolj prekomernim izkoriščanjem naravnih virov; |
| --- | --- |

2.

meni, da je treba v novem – sedmem – okoljskem akcijskem programu nedvoumno opredeliti okoljske izzive, s katerimi se sooča EU, vključno z vse hitrejšimi podnebnimi spremembami, degradacijo naših ekosistemov in vse bolj prekomernim izkoriščanjem naravnih virov;

| 3. | ob upoštevanju sedanjih izzivov z vidika trajnosti, s katerimi se sooča EU, poudarja, da okoljski akcijski programi kot splošni instrumenti prispevajo k zagotavljanju potrebnega usklajevanja različnih politik Skupnosti; meni, da bo v naslednjem desetletju še bolj bistvenega pomena obravnavati okoljska vprašanja z bolj skladnim in celovitim pristopom, ki upošteva povezave med njimi in ki zapolnjuje preostale vrzeli, saj lahko sicer nastane nepopravljiva škoda; |
| --- | --- |

3.

ob upoštevanju sedanjih izzivov z vidika trajnosti, s katerimi se sooča EU, poudarja, da okoljski akcijski programi kot splošni instrumenti prispevajo k zagotavljanju potrebnega usklajevanja različnih politik Skupnosti; meni, da bo v naslednjem desetletju še bolj bistvenega pomena obravnavati okoljska vprašanja z bolj skladnim in celovitim pristopom, ki upošteva povezave med njimi in ki zapolnjuje preostale vrzeli, saj lahko sicer nastane nepopravljiva škoda;

| 4. | meni, da je treba v sedmem okoljskem akcijskem programu v pozitivnem duhu zajeti koristi stroge okoljske politike, da bi se povečali javna podpora in politična volja za ukrepanje; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba v sedmem okoljskem akcijskem programu v pozitivnem duhu zajeti koristi stroge okoljske politike, da bi se povečali javna podpora in politična volja za ukrepanje;

| 5. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program določiti konkretne cilje za leto 2020 in opredeliti jasno ambiciozno vizijo za okolje leta 2050, katere namen je zagotoviti visoko kakovost življenja in blaginjo vseh v varnem okolju; |
| --- | --- |

5.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program določiti konkretne cilje za leto 2020 in opredeliti jasno ambiciozno vizijo za okolje leta 2050, katere namen je zagotoviti visoko kakovost življenja in blaginjo vseh v varnem okolju;

| 6. | meni, da bi bilo treba časovni okvir za sedmi okoljski akcijski program uskladiti z večletnim finančnim okvirom po letu 2013 in strategijo Evropa 2020; kljub temu poudarja, da bodo verjetno še pred sprejetjem sedmega okoljskega akcijskega programa sprejete ključne odločitve na drugih področjih politik, ki močno vplivajo na okolje; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi bilo treba časovni okvir za sedmi okoljski akcijski program uskladiti z večletnim finančnim okvirom po letu 2013 in strategijo Evropa 2020; kljub temu poudarja, da bodo verjetno še pred sprejetjem sedmega okoljskega akcijskega programa sprejete ključne odločitve na drugih področjih politik, ki močno vplivajo na okolje;

| 7. | opozarja, da mora sedmi okoljski akcijski program vsebovati ustrezen okvir za zagotavljanje zadostnega financiranja, vključno s financiranjem inovacij, raziskav in razvoja ter da mora biti financiranje okoljskih ciljev v sinergiji z LIFE in vključevanje varovanja okolja v celoti pomemben del prihodnjega večletnega finančnega okvira, reforme Skupne kmetijske politike, Skupne ribiške politike, Kohezijske politike in programa Horizon 2020; meni, da mora EU zlasti omogočiti razvoj novih virov financiranja okoljskega akcijskega programa, na primer z uporabo tržnih instrumentov in plačevanjem storitev ekosistema; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da mora sedmi okoljski akcijski program vsebovati ustrezen okvir za zagotavljanje zadostnega financiranja, vključno s financiranjem inovacij, raziskav in razvoja ter da mora biti financiranje okoljskih ciljev v sinergiji z LIFE in vključevanje varovanja okolja v celoti pomemben del prihodnjega večletnega finančnega okvira, reforme Skupne kmetijske politike, Skupne ribiške politike, Kohezijske politike in programa Horizon 2020; meni, da mora EU zlasti omogočiti razvoj novih virov financiranja okoljskega akcijskega programa, na primer z uporabo tržnih instrumentov in plačevanjem storitev ekosistema;

| 8. | meni, da bi moral sedmi okoljski akcijski program zagotavljati splošen okvir, ki omogoča soočanje z obstoječimi in novimi okoljskimi izzivi ob upoštevanju obstoječih in načrtovanih ukrepov; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi moral sedmi okoljski akcijski program zagotavljati splošen okvir, ki omogoča soočanje z obstoječimi in novimi okoljskimi izzivi ob upoštevanju obstoječih in načrtovanih ukrepov;

| 9. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program v prihodnjem desetletju zagotoviti jasne in predvidljive informacije o okoljskih odločitvah EU, ki jih potrebujejo nacionalne in lokalne uprave, državljani, podjetniki in vlagatelji; meni, da mora ta splošni program vključevati močno politično sporočilo Evropske unije preostalemu svetu in prispevati k razvoju mednarodnega okoljskega upravljanja; |
| --- | --- |

9.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program v prihodnjem desetletju zagotoviti jasne in predvidljive informacije o okoljskih odločitvah EU, ki jih potrebujejo nacionalne in lokalne uprave, državljani, podjetniki in vlagatelji; meni, da mora ta splošni program vključevati močno politično sporočilo Evropske unije preostalemu svetu in prispevati k razvoju mednarodnega okoljskega upravljanja;

| 10. | poziva Komisijo, naj prihodnji predlog sedmega okoljskega akcijskega programa utemelji na naslednjih treh prednostnih nalogah:






  — | izvajanje in krepitev; |
| --- | --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj prihodnji predlog sedmega okoljskega akcijskega programa utemelji na naslednjih treh prednostnih nalogah:

—

izvajanje in krepitev;

| — | vključevanje; |
| --- | --- |

—

vključevanje;

| — | mednarodna razsežnost; |
| --- | --- |

—

mednarodna razsežnost;

| 11. | meni, da je veliko ciljev v šestem okoljskem akcijskem programu dobro formuliranih, se pa tudi zaveda, da veliko ciljev še zdaleč ni doseženih; zato upa, da bo več teh ciljev prenesenih v sedmi okoljski akcijski program; |
| --- | --- |

11.

meni, da je veliko ciljev v šestem okoljskem akcijskem programu dobro formuliranih, se pa tudi zaveda, da veliko ciljev še zdaleč ni doseženih; zato upa, da bo več teh ciljev prenesenih v sedmi okoljski akcijski program;

| 12. | poudarja, da mora biti previdnostno načelo vodilo pri okoljski politiki EU; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mora biti previdnostno načelo vodilo pri okoljski politiki EU;

Izvajanje in krepitev

| 13. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da izvajanje okoljskega pravnega reda še vedno ni zadostno; meni, da so celovito izvajanje in izvrševanje na vseh ravneh ter nadaljnja krepitev ključnih okoljskih prednostnih nalog in prednostnih nalog sorodnih politik – podnebne spremembe, biotska raznovrstnost, viri, okolje in zdravje, pa tudi socialna politika in politika zaposlovanja, trajnostni promet, trajnostno kmetijstvo in razvoj podeželja – bistveni; zato poudarja potrebo po jasni in dosledni okoljski zakonodaji, ki temelji na javnih ocenah politike in povratnih informacijah; |
| --- | --- |

13.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da izvajanje okoljskega pravnega reda še vedno ni zadostno; meni, da so celovito izvajanje in izvrševanje na vseh ravneh ter nadaljnja krepitev ključnih okoljskih prednostnih nalog in prednostnih nalog sorodnih politik – podnebne spremembe, biotska raznovrstnost, viri, okolje in zdravje, pa tudi socialna politika in politika zaposlovanja, trajnostni promet, trajnostno kmetijstvo in razvoj podeželja – bistveni; zato poudarja potrebo po jasni in dosledni okoljski zakonodaji, ki temelji na javnih ocenah politike in povratnih informacijah;

| 14. | poudarja, da je celovito spoštovanje okoljske zakonodaje EU resnična obveznost iz Pogodb in merilo za porabo finančnih sredstev EU v državah članicah; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je celovito spoštovanje okoljske zakonodaje EU resnična obveznost iz Pogodb in merilo za porabo finančnih sredstev EU v državah članicah;

| 15. | poudarja, da je treba nujno obveščati državljane o naših okoljskih politikah, da bodo vključeni v uspeh takih politik; zato zahteva, da se v prihodnjem akcijskem programu temu posveti več pozornosti, ob upoštevanju, da institucije brez podpore družbe ne morejo enostransko ustvariti boljšega okolja za boljše življenje; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba nujno obveščati državljane o naših okoljskih politikah, da bodo vključeni v uspeh takih politik; zato zahteva, da se v prihodnjem akcijskem programu temu posveti več pozornosti, ob upoštevanju, da institucije brez podpore družbe ne morejo enostransko ustvariti boljšega okolja za boljše življenje;

Podnebne spremembe

| 16. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program zagotavljati celovito izvajanje podnebnega in energetskega svežnja ter omogočati njegovo krepitev; |
| --- | --- |

16.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program zagotavljati celovito izvajanje podnebnega in energetskega svežnja ter omogočati njegovo krepitev;

| 17. | meni, da bi moral sedmi okoljski akcijski program odražati potrebo po obvezujočih ciljih za energetsko učinkovitost in/ali prihranke energije, saj bo to prispevalo k boju proti podnebnim spremembam in varstvu okolja; poudarja pomembnost prilagodljivega okvira Skupnosti, da se zagotovi, da predlagani ukrepi v zvezi z energetsko učinkovitostjo upoštevajo posebnosti posamezne države članice; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi moral sedmi okoljski akcijski program odražati potrebo po obvezujočih ciljih za energetsko učinkovitost in/ali prihranke energije, saj bo to prispevalo k boju proti podnebnim spremembam in varstvu okolja; poudarja pomembnost prilagodljivega okvira Skupnosti, da se zagotovi, da predlagani ukrepi v zvezi z energetsko učinkovitostjo upoštevajo posebnosti posamezne države članice;

| 18. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program vključevati tudi razpravo o obdobju po letu 2020 in vmesne cilje za zmanjšanje emisij, energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije do leta 2030; |
| --- | --- |

18.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program vključevati tudi razpravo o obdobju po letu 2020 in vmesne cilje za zmanjšanje emisij, energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije do leta 2030;

| 19. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program obravnavati tudi emisije pomorskega prometa in emisije, ki ne sodijo med emisije CO2; |
| --- | --- |

19.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program obravnavati tudi emisije pomorskega prometa in emisije, ki ne sodijo med emisije CO2;

| 20. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program na podlagi prihodnje strategije prilagajanja EU ustrezno obravnavati prilagajanje podnebnim spremembam, pri čemer mora upoštevati različne potrebe regij; poziva Komisijo, naj predlaga ambiciozno reformo zakonodaje EU o zdravstvenem varstvu rastlin, da bi omogočili učinkovit boj proti razširjanju invazivnih vrst in škodljivih organizmov, ki je delno posledica podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

20.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program na podlagi prihodnje strategije prilagajanja EU ustrezno obravnavati prilagajanje podnebnim spremembam, pri čemer mora upoštevati različne potrebe regij; poziva Komisijo, naj predlaga ambiciozno reformo zakonodaje EU o zdravstvenem varstvu rastlin, da bi omogočili učinkovit boj proti razširjanju invazivnih vrst in škodljivih organizmov, ki je delno posledica podnebnih sprememb;

| 21. | priznava dodatne koristi vse večje proizvodnje energije iz obnovljivih virov za zmanjšanje onesnaženosti in vplivov na zdravje, pod pogojem, da dejansko zmanjšuje proizvodnjo energije iz neobnovljivih virov; |
| --- | --- |

21.

priznava dodatne koristi vse večje proizvodnje energije iz obnovljivih virov za zmanjšanje onesnaženosti in vplivov na zdravje, pod pogojem, da dejansko zmanjšuje proizvodnjo energije iz neobnovljivih virov;

| 22. | priporoča, da se poveča podpora za nizkoogljične regionalne strategije in strategije, ki so odporne na podnebne spremembe, ter male podnebne projekte malih in srednjih podjetij, nevladnih organizacij in lokalnih oblasti v okviru podprograma za podnebne ukrepe, ki je del novega programa LIFE, ki ga je predlagala Komisija; |
| --- | --- |

22.

priporoča, da se poveča podpora za nizkoogljične regionalne strategije in strategije, ki so odporne na podnebne spremembe, ter male podnebne projekte malih in srednjih podjetij, nevladnih organizacij in lokalnih oblasti v okviru podprograma za podnebne ukrepe, ki je del novega programa LIFE, ki ga je predlagala Komisija;

Učinkovita in trajnostna raba virov

| 23. | opozarja, da je nujno treba zmanjšati rabo virov v absolutnih vrednostih; poziva Komisijo k široki razlagi pojma učinkovita raba virov, da bodo zajeti vsi viri; poudarja, da ti vključujejo na primer naravne energetske in neenergetske vire, kot so voda, ekosistemi in biotska raznovrstnost; poleg tega poziva Komisijo, naj v področje učinkovite rabe virov vključi trajnostno upravljanje materialov ter trajnostno proizvodnjo in potrošnjo; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je nujno treba zmanjšati rabo virov v absolutnih vrednostih; poziva Komisijo k široki razlagi pojma učinkovita raba virov, da bodo zajeti vsi viri; poudarja, da ti vključujejo na primer naravne energetske in neenergetske vire, kot so voda, ekosistemi in biotska raznovrstnost; poleg tega poziva Komisijo, naj v področje učinkovite rabe virov vključi trajnostno upravljanje materialov ter trajnostno proizvodnjo in potrošnjo;

| 24. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program prispevati k doseganju dolgoročnega cilja, ki je zmanjšati ekološko sled za 50 % v prihodnjih 20 letih; poudarja, da prevelika ekološka sled EU ogroža regionalno in globalno perspektivo naravnih ekosistemov, ki lahko v zadostni meri služijo človeštvu; |
| --- | --- |

24.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program prispevati k doseganju dolgoročnega cilja, ki je zmanjšati ekološko sled za 50 % v prihodnjih 20 letih; poudarja, da prevelika ekološka sled EU ogroža regionalno in globalno perspektivo naravnih ekosistemov, ki lahko v zadostni meri služijo človeštvu;

| 25. | meni, da je treba cilje časovnega okvira za Evropo, gospodarno z viri, v celoti vključiti v sedmi okoljski akcijski program; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba cilje časovnega okvira za Evropo, gospodarno z viri, v celoti vključiti v sedmi okoljski akcijski program;

| 26. | poziva Komisijo, naj uporablja in izboljša obstoječe kazalnike učinkovitosti rabe virov, če so na voljo, in v tesnem sodelovanju z državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi nemudoma določi cilje ter naj, kjer je to potrebno, čim prej razvije nove kazalnike in cilje, kot to zahteva omenjeni časovni okvir; glede na omejitve vodilnega kazalnika produktivnosti virov poziva Komisijo, naj čim prej oblikuje kazalnik porabe surovin na podlagi življenjskega cikla, ki bo vključeval tudi skrite tokove, na primer morebitni prenos okoljskih pritiskov izven EU ter gibanja pomanjkanj in odvisnosti; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj uporablja in izboljša obstoječe kazalnike učinkovitosti rabe virov, če so na voljo, in v tesnem sodelovanju z državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi nemudoma določi cilje ter naj, kjer je to potrebno, čim prej razvije nove kazalnike in cilje, kot to zahteva omenjeni časovni okvir; glede na omejitve vodilnega kazalnika produktivnosti virov poziva Komisijo, naj čim prej oblikuje kazalnik porabe surovin na podlagi življenjskega cikla, ki bo vključeval tudi skrite tokove, na primer morebitni prenos okoljskih pritiskov izven EU ter gibanja pomanjkanj in odvisnosti;

| 27. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program prispevati k razvoju zakonodajnega okvira za redno vključevanje koncepta kaskadne uporabe virov v ustrezne politike, zlasti politike za trajnostno proizvodnjo, da bi zagotovili čim boljše izkoriščanje omejenih surovin; |
| --- | --- |

27.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program prispevati k razvoju zakonodajnega okvira za redno vključevanje koncepta kaskadne uporabe virov v ustrezne politike, zlasti politike za trajnostno proizvodnjo, da bi zagotovili čim boljše izkoriščanje omejenih surovin;

| 28. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program vključevati cilje v zvezi s tem, kako konkretno obravnavati urbano okolje, saj v njem živi večina evropskih državljanov, se proizvedeta dve tretjini emisij CO2 in se ustvari bistven vpliv na okolje, ter zagotavljati smernice za spodbujanje celostnega okoljskega načrtovanja v mestih, trajnostne mobilnosti, kakovosti življenja in človekovega zdravja v mestih, ob upoštevanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

28.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program vključevati cilje v zvezi s tem, kako konkretno obravnavati urbano okolje, saj v njem živi večina evropskih državljanov, se proizvedeta dve tretjini emisij CO2 in se ustvari bistven vpliv na okolje, ter zagotavljati smernice za spodbujanje celostnega okoljskega načrtovanja v mestih, trajnostne mobilnosti, kakovosti življenja in človekovega zdravja v mestih, ob upoštevanju načela subsidiarnosti;

| 29. | za izvajanje strategij za zmanjšanje onesnaževanja v mestnem okolju poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnost oblikovanja evropskega okvira za podporo postopnemu izvajanju načrtov za mobilnost v evropskih mestih, pri čemer bi opredelili postopke in mehanizme finančne podpore na evropski ravni za pripravo revizij mobilnosti in načrtov za mobilnost v mestih ter uvedli evropski pregled stanja mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

29.

za izvajanje strategij za zmanjšanje onesnaževanja v mestnem okolju poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnost oblikovanja evropskega okvira za podporo postopnemu izvajanju načrtov za mobilnost v evropskih mestih, pri čemer bi opredelili postopke in mehanizme finančne podpore na evropski ravni za pripravo revizij mobilnosti in načrtov za mobilnost v mestih ter uvedli evropski pregled stanja mobilnosti v mestih;

| 30. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program omogočati celovito uresničevanje ciljev glede trajnostne in okoljske porabe ter proizvodnje, ki so določeni v časovnem okviru, na primer na področju zelenih in trajnostnih javnih naročil, v skladu z načeloma preglednosti in poštene konkurence; poziva k razvoju politike do proizvodov, ki se nanaša na celoten življenjski krog proizvoda ter vključuje živalim prijazne metode proizvodnje; spodbuja Komisijo, naj po tem, ko bo usklajena evropska metoda za izračun okoljske sledi proizvodov, dokončno razvita, zagotovi vključitev dodatnih informacij za potrošnike o okoljskem vplivu proizvodov, za katere se ne uporabljajo obstoječi ukrepi (ekološka oznaka, energijska nalepka, nalepka ekološkega kmetovanja itd.); poziva Komisijo, naj razširi področje uporabe direktive o okoljsko primerni zasnovi ter pregleda njeno izvajanje; |
| --- | --- |

30.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program omogočati celovito uresničevanje ciljev glede trajnostne in okoljske porabe ter proizvodnje, ki so določeni v časovnem okviru, na primer na področju zelenih in trajnostnih javnih naročil, v skladu z načeloma preglednosti in poštene konkurence; poziva k razvoju politike do proizvodov, ki se nanaša na celoten življenjski krog proizvoda ter vključuje živalim prijazne metode proizvodnje; spodbuja Komisijo, naj po tem, ko bo usklajena evropska metoda za izračun okoljske sledi proizvodov, dokončno razvita, zagotovi vključitev dodatnih informacij za potrošnike o okoljskem vplivu proizvodov, za katere se ne uporabljajo obstoječi ukrepi (ekološka oznaka, energijska nalepka, nalepka ekološkega kmetovanja itd.); poziva Komisijo, naj razširi področje uporabe direktive o okoljsko primerni zasnovi ter pregleda njeno izvajanje;

| 31. | meni, da je treba v okviru sedmega okoljskega akcijskega programa spodbujati oblikovanje sistemov spodbud za pospeševanje povpraševanja po recikliranih materialih, zlasti v končnih proizvodih; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba v okviru sedmega okoljskega akcijskega programa spodbujati oblikovanje sistemov spodbud za pospeševanje povpraševanja po recikliranih materialih, zlasti v končnih proizvodih;

| 32. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program omogočati celovito izvajanje zakonodaje o odpadkih, vključno z upoštevanjem hierarhije pri ravnanju z odpadki, ter hkrati zagotoviti skladnost z drugimi politikami EU; meni, da bi moral določiti bolj ambiciozne cilje za preprečevanje, ponovno uporabo in predelavo, vključno z neto zmanjšanjem nastanka odpadkov, odpravo sežiganja odpadkov, ki so primerni za recikliranje ali kompostiranje ob upoštevanju hierarhije v okvirni direktivi o odpadkih, ter strogo prepoved odlaganja ločeno zbranih odpadkov na odlagališčih ter sektorske cilje za učinkovitost virov in meril uspešnosti procesov; opozarja, da so tudi odpadki vir in jih je pogosto mogoče ponovno uporabiti, pri čemer je mogoče zagotoviti učinkovito rabo virov; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za učinkovitejše zbiranje odpadkov prehranskih proizvodov z razširitvijo področja uporabe načela širše odgovornosti proizvajalca in na podlagi smernic za upravljanje sistemov vračanja, zbiranja in recikliranja; poudarja, da je treba vlagati v recikliranje surovin in redkih zemelj, saj imajo rudarstvo, rafiniranje in recikliranje redkih zemelj lahko resne posledice za okolje, če se ne upravljajo ustrezno; |
| --- | --- |

32.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program omogočati celovito izvajanje zakonodaje o odpadkih, vključno z upoštevanjem hierarhije pri ravnanju z odpadki, ter hkrati zagotoviti skladnost z drugimi politikami EU; meni, da bi moral določiti bolj ambiciozne cilje za preprečevanje, ponovno uporabo in predelavo, vključno z neto zmanjšanjem nastanka odpadkov, odpravo sežiganja odpadkov, ki so primerni za recikliranje ali kompostiranje ob upoštevanju hierarhije v okvirni direktivi o odpadkih, ter strogo prepoved odlaganja ločeno zbranih odpadkov na odlagališčih ter sektorske cilje za učinkovitost virov in meril uspešnosti procesov; opozarja, da so tudi odpadki vir in jih je pogosto mogoče ponovno uporabiti, pri čemer je mogoče zagotoviti učinkovito rabo virov; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za učinkovitejše zbiranje odpadkov prehranskih proizvodov z razširitvijo področja uporabe načela širše odgovornosti proizvajalca in na podlagi smernic za upravljanje sistemov vračanja, zbiranja in recikliranja; poudarja, da je treba vlagati v recikliranje surovin in redkih zemelj, saj imajo rudarstvo, rafiniranje in recikliranje redkih zemelj lahko resne posledice za okolje, če se ne upravljajo ustrezno;

| 33. | meni, da je treba dodatno opredeliti cilje v zvezi z zbiranjem in ločevanjem odpadkov, ki so že bili zastavljeni v več direktivah, in jih zastaviti tako, da bi dosegli čim večje in čim bolj kakovostno ponovno pridobivanje materialov v vseh fazah recikliranja, torej v fazi zbiranja, razgradnje, predobdelave in recikliranja/rafiniranja, |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba dodatno opredeliti cilje v zvezi z zbiranjem in ločevanjem odpadkov, ki so že bili zastavljeni v več direktivah, in jih zastaviti tako, da bi dosegli čim večje in čim bolj kakovostno ponovno pridobivanje materialov v vseh fazah recikliranja, torej v fazi zbiranja, razgradnje, predobdelave in recikliranja/rafiniranja,

| 34. | meni, da je treba v sedmem okoljskem akcijskem programu upoštevati določbe iz prihodnjega načrta za vodno politiko EU, in poudarja pomen bolj usklajenega pristopa k določanju cene vode; poziva Komisijo, naj zato olajša iskanje rešitev za omejenost vodnih virov, vračanje vode, in razvoj alternativnih tehnik namakanja ter spodbuja izboljšave v procesu kaskadne uporabe vode v vodnem ciklu, zlasti z recikliranjem vode za kmetijsko in industrijsko rabo, ko je to ustrezno, in z vračanjem hranil in energetske vsebnosti uporabljene vode; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba v sedmem okoljskem akcijskem programu upoštevati določbe iz prihodnjega načrta za vodno politiko EU, in poudarja pomen bolj usklajenega pristopa k določanju cene vode; poziva Komisijo, naj zato olajša iskanje rešitev za omejenost vodnih virov, vračanje vode, in razvoj alternativnih tehnik namakanja ter spodbuja izboljšave v procesu kaskadne uporabe vode v vodnem ciklu, zlasti z recikliranjem vode za kmetijsko in industrijsko rabo, ko je to ustrezno, in z vračanjem hranil in energetske vsebnosti uporabljene vode;

| 35. | poziva države članice, naj zagotovijo celovito in učinkovito izvajanje zakonodaje v zvezi z vodo ter meni, da je treba razviti ukrepe za obnovo naravnih bregov rek in ponovno zasaditev gozda na bližnjih območjih, da bi ravnali v skladu z okvirno direktivo o vodah in direktivo o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, naj zagotovijo celovito in učinkovito izvajanje zakonodaje v zvezi z vodo ter meni, da je treba razviti ukrepe za obnovo naravnih bregov rek in ponovno zasaditev gozda na bližnjih območjih, da bi ravnali v skladu z okvirno direktivo o vodah in direktivo o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti;

| 36. | poziva Komisijo, naj vključi vse pomembne zainteresirane strani v oblikovanje ciljev, ki bi morali zagotoviti trajnost uporabe zemljišč v sedmem okoljskem akcijskem programu; poziva Komisijo, naj določi ključna vprašanja glede rabe zemljišč, kot sta izguba polnaravnih habitatov in uporaba visoko kakovostnih zemljišč za energetske rastline; s tem v zvezi poudarja potrebo po merilih trajnosti za biomaso in biogoriva, ki tudi rešuje vprašanje posredne spremembe rabe zemljišč; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj vključi vse pomembne zainteresirane strani v oblikovanje ciljev, ki bi morali zagotoviti trajnost uporabe zemljišč v sedmem okoljskem akcijskem programu; poziva Komisijo, naj določi ključna vprašanja glede rabe zemljišč, kot sta izguba polnaravnih habitatov in uporaba visoko kakovostnih zemljišč za energetske rastline; s tem v zvezi poudarja potrebo po merilih trajnosti za biomaso in biogoriva, ki tudi rešuje vprašanje posredne spremembe rabe zemljišč;

| 37. | meni, da je treba v sedmem okoljskem akcijskem programu obravnavati vplive evropskih politik zunaj EU, in zato poziva Komisijo, naj obravnava vprašanje zmanjševanja sledi EU na zemljiščih v tretjih državah, zlasti z obravnavanjem posredne spremembe rabe zemljišč zaradi biogoriv in biomase za energijo, ter naj vključi cilj, da nobeno zemljišče z visoko okoljsko vrednostjo ne bo po novem uporabljeno za proizvodnjo poljščin za EU; |
| --- | --- |

37.

meni, da je treba v sedmem okoljskem akcijskem programu obravnavati vplive evropskih politik zunaj EU, in zato poziva Komisijo, naj obravnava vprašanje zmanjševanja sledi EU na zemljiščih v tretjih državah, zlasti z obravnavanjem posredne spremembe rabe zemljišč zaradi biogoriv in biomase za energijo, ter naj vključi cilj, da nobeno zemljišče z visoko okoljsko vrednostjo ne bo po novem uporabljeno za proizvodnjo poljščin za EU;

Biotska raznovrstnost in gozdarstvo

| 38. | poudarja pomen takojšnjega ukrepanja, ki bo usmerilo EU na pravo pot k celovitemu doseganju svojih lastnih ciljev glede biotske raznovrstnosti do leta 2020 kot skupnih zavez o ohranjanju biotske raznovrstnosti, saj si ne moremo privoščiti ponovnega neuspeha ter pomen načrtovanja zadostnih virov za ohranjanje mreže Natura 2020; meni, da je zaradi težav pri doseganju cilja za leto 2010 treba temeljito pregledati metode, ki so se uporabljale doslej; je prepričan, da je treba izvesti integrirane strateške študije, tudi študije elementov, ki bi lahko vplivali na zaščitena območja; meni, da je treba te študije upoštevati v urbanizmu ter dopolniti s kampanjami za izobraževanje in ozaveščanje o pomenu lokalnih virov in ohranjanja teh virov; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen takojšnjega ukrepanja, ki bo usmerilo EU na pravo pot k celovitemu doseganju svojih lastnih ciljev glede biotske raznovrstnosti do leta 2020 kot skupnih zavez o ohranjanju biotske raznovrstnosti, saj si ne moremo privoščiti ponovnega neuspeha ter pomen načrtovanja zadostnih virov za ohranjanje mreže Natura 2020; meni, da je zaradi težav pri doseganju cilja za leto 2010 treba temeljito pregledati metode, ki so se uporabljale doslej; je prepričan, da je treba izvesti integrirane strateške študije, tudi študije elementov, ki bi lahko vplivali na zaščitena območja; meni, da je treba te študije upoštevati v urbanizmu ter dopolniti s kampanjami za izobraževanje in ozaveščanje o pomenu lokalnih virov in ohranjanja teh virov;

| 39. | meni, da je treba Strategijo o biotski raznovrstnosti EU 2020, tudi njene cilje in ukrepe, v celoti vključiti v sedmi okoljski akcijski program in tako zagotoviti njeno celovito izvajanje; meni, da je treba določene ukrepe kratkoročno okrepiti, da se biotska raznovrstnost bolj jasno obravnava na vseh področjih politike, in da so potrebni dodatni ukrepi (na primer ukrep za obnovo degradiranih ekosistemov), da bi dejansko dosegli cilj do leta 2020; poudarja, da mora sedmi okoljski akcijski program zagotoviti trden okvir za podporo pri sprejemanju potrebnih pravnih in finančnih instrumentov, začenši z zagotavljanjem financiranja mreže Natura 2000; |
| --- | --- |

39.

meni, da je treba Strategijo o biotski raznovrstnosti EU 2020, tudi njene cilje in ukrepe, v celoti vključiti v sedmi okoljski akcijski program in tako zagotoviti njeno celovito izvajanje; meni, da je treba določene ukrepe kratkoročno okrepiti, da se biotska raznovrstnost bolj jasno obravnava na vseh področjih politike, in da so potrebni dodatni ukrepi (na primer ukrep za obnovo degradiranih ekosistemov), da bi dejansko dosegli cilj do leta 2020; poudarja, da mora sedmi okoljski akcijski program zagotoviti trden okvir za podporo pri sprejemanju potrebnih pravnih in finančnih instrumentov, začenši z zagotavljanjem financiranja mreže Natura 2000;

| 40. | poudarja pomen uporabe tako evropske kot nacionalne finančne podpore iz vseh razpoložljivih virov in razvoja inovativnih finančnih mehanizmov za zagotavljanje ustrezne podpore biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

40.

poudarja pomen uporabe tako evropske kot nacionalne finančne podpore iz vseh razpoložljivih virov in razvoja inovativnih finančnih mehanizmov za zagotavljanje ustrezne podpore biotski raznovrstnosti;

| 41. | poziva Komisijo, naj pred koncem leta 2012 objavi sporočilo o novi evropski strategiji za gozdove in predlaga učinkovite ukrepe za boljše sodelovanje držav članic na področju gozdov, spodbujanje racionalne rabe gozdnih virov in trajnostno upravljanje gozdov; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj pred koncem leta 2012 objavi sporočilo o novi evropski strategiji za gozdove in predlaga učinkovite ukrepe za boljše sodelovanje držav članic na področju gozdov, spodbujanje racionalne rabe gozdnih virov in trajnostno upravljanje gozdov;

| 42. | priporoča, da se gozdovom posveti več pozornosti v okviru nove skupne kmetijske politike s spodbujanjem kmetijskega gozdarstva, in priporoča, da se spodbuja politika razvoja podeželja, ki temelji na trajnostnih krajinah; |
| --- | --- |

42.

priporoča, da se gozdovom posveti več pozornosti v okviru nove skupne kmetijske politike s spodbujanjem kmetijskega gozdarstva, in priporoča, da se spodbuja politika razvoja podeželja, ki temelji na trajnostnih krajinah;

| 43. | zahteva sprejetje nove uredbe Skupnosti o preprečevanju požarov ali vsaj predlaga uvedbo okrepljenega sodelovanja med državami članicami na tem področju; |
| --- | --- |

43.

zahteva sprejetje nove uredbe Skupnosti o preprečevanju požarov ali vsaj predlaga uvedbo okrepljenega sodelovanja med državami članicami na tem področju;

Kakovost okolja in zdravje

| 44. | meni, da mora glede na to, da imajo slabe okoljske razmere velik vpliv na zdravje, kar povzroča visoke stroške, sedmi okoljski akcijski program predvsem:






  — | še naprej vključevati cilj iz šestega okoljskega akcijskega programa, da se bodo do leta 2020 kemikalije proizvajale in uporabljale samo na načine, ki ne povzročajo večjih negativnih učinkov na zdravje in okolje; |
| --- | --- | --- |

44.

meni, da mora glede na to, da imajo slabe okoljske razmere velik vpliv na zdravje, kar povzroča visoke stroške, sedmi okoljski akcijski program predvsem:

—

še naprej vključevati cilj iz šestega okoljskega akcijskega programa, da se bodo do leta 2020 kemikalije proizvajale in uporabljale samo na načine, ki ne povzročajo večjih negativnih učinkov na zdravje in okolje;

| — | obravnavati kakovost zraka – vključno s kakovostjo zraka v zaprtih prostorih – in njen vpliv na zdravje; |
| --- | --- |

—

obravnavati kakovost zraka – vključno s kakovostjo zraka v zaprtih prostorih – in njen vpliv na zdravje;

| — | obravnavati hrup in njegov vpliv na zdravje; |
| --- | --- |

—

obravnavati hrup in njegov vpliv na zdravje;

| — | zagotoviti razvoj posebnih ukrepov glede nastajajočih nevarnosti za zdravje ljudi in živali, ki se jim sedaj ne namenja dovolj pozornosti, da se preveri učinke novega razvoja na zdravje ljudi in živali, kot so nanomateriali, endokrini motilci hormonov in kombinirani učinki kemikalij, ki temeljijo na znanstvenih analizah in skupno sprejetih opredelitvah, če te obstajajo; |
| --- | --- |

—

zagotoviti razvoj posebnih ukrepov glede nastajajočih nevarnosti za zdravje ljudi in živali, ki se jim sedaj ne namenja dovolj pozornosti, da se preveri učinke novega razvoja na zdravje ljudi in živali, kot so nanomateriali, endokrini motilci hormonov in kombinirani učinki kemikalij, ki temeljijo na znanstvenih analizah in skupno sprejetih opredelitvah, če te obstajajo;

| — | vključevati ukrepe za varovanje zdravja otrok pred onesnaženjem okolja na podlagi parmske deklaracije SZO za Evropo o okolju in zdravju iz marca 2010; |
| --- | --- |

—

vključevati ukrepe za varovanje zdravja otrok pred onesnaženjem okolja na podlagi parmske deklaracije SZO za Evropo o okolju in zdravju iz marca 2010;

| — | opredeliti drugi načrt ukrepov za okolje in zdravje; |
| --- | --- |

—

opredeliti drugi načrt ukrepov za okolje in zdravje;

| 45. | poudarja, da je treba v sedmem okoljskem akcijskem programu opredeliti konkretne cilje, da do leta 2020 zdravje evropskih državljanov ne bodo več ogrožale onesnaženost in nevarne snovi; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba v sedmem okoljskem akcijskem programu opredeliti konkretne cilje, da do leta 2020 zdravje evropskih državljanov ne bodo več ogrožale onesnaženost in nevarne snovi;

| 46. | meni, da je treba v celoti upoštevati metode za oceno tveganja kemikalij, pri čemer naj se prednostno uporabljajo metode, ki ne vključujejo testiranj na živalih meni tudi, da da mora sedmi okoljski akcijski program prispevati k sprejetju strategije EU za zmanjšanje uporabe živali za varnostno testiranje ob zagotavljanju visoke kakovosti življenja ljudi in živali v EU; |
| --- | --- |

46.

meni, da je treba v celoti upoštevati metode za oceno tveganja kemikalij, pri čemer naj se prednostno uporabljajo metode, ki ne vključujejo testiranj na živalih meni tudi, da da mora sedmi okoljski akcijski program prispevati k sprejetju strategije EU za zmanjšanje uporabe živali za varnostno testiranje ob zagotavljanju visoke kakovosti življenja ljudi in živali v EU;

| 47. | meni, da je potreben celosten pristop k zdravju in okolju, ki se osredotoča na previdnost in preprečevanje tveganj ter zlasti upošteva ranljive skupine, kot so zarodki, otroci in mladostniki; |
| --- | --- |

47.

meni, da je potreben celosten pristop k zdravju in okolju, ki se osredotoča na previdnost in preprečevanje tveganj ter zlasti upošteva ranljive skupine, kot so zarodki, otroci in mladostniki;

| 48. | meni, da si je treba prizadevati za osredotočanje na preprečevanje, previdnost in spodbujanje okolju prijaznih dejavnosti na ravni EU na področju raziskav, inovacij in razvoja, da bi zmanjšali okoljsko breme bolezni; |
| --- | --- |

48.

meni, da si je treba prizadevati za osredotočanje na preprečevanje, previdnost in spodbujanje okolju prijaznih dejavnosti na ravni EU na področju raziskav, inovacij in razvoja, da bi zmanjšali okoljsko breme bolezni;

| 49. | meni, da je treba v sedmem okoljskem akcijskem programu obravnavati vprašanje prometa, spodbujati več naložb v okolju prijazne prometne sisteme ter predlagati rešitve za boj proti zastojem, emisijam CO2 in mikrodelcev; |
| --- | --- |

49.

meni, da je treba v sedmem okoljskem akcijskem programu obravnavati vprašanje prometa, spodbujati več naložb v okolju prijazne prometne sisteme ter predlagati rešitve za boj proti zastojem, emisijam CO2 in mikrodelcev;

| 50. | meni, da je pomembno, da sedmi okoljski akcijski program posebno pozornost nameni nadaljnji postopni odpravi živega srebra v Evropski uniji in zunaj nje; |
| --- | --- |

50.

meni, da je pomembno, da sedmi okoljski akcijski program posebno pozornost nameni nadaljnji postopni odpravi živega srebra v Evropski uniji in zunaj nje;

Izvrševanje

| 51. | poziva države članice, naj zagotovijo celovito in pravilno izvajanje okoljske zakonodaje EU ter sprejetih politik in strategij ter zadostne zmogljivosti in finančna sredstva za celovito izvajanje tudi v času varčevanja, saj neizvajanje ali necelovito izvajanje okoljske zakonodaje EU ni le nezakonito, temveč tudi veliko dražje za družbo na dolgi rok; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj zagotovijo celovito in pravilno izvajanje okoljske zakonodaje EU ter sprejetih politik in strategij ter zadostne zmogljivosti in finančna sredstva za celovito izvajanje tudi v času varčevanja, saj neizvajanje ali necelovito izvajanje okoljske zakonodaje EU ni le nezakonito, temveč tudi veliko dražje za družbo na dolgi rok;

| 52. | meni, da je treba nujno okrepiti Mrežo Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava (IMPEL), ter poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o možnih načinih za to krepitev; |
| --- | --- |

52.

meni, da je treba nujno okrepiti Mrežo Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava (IMPEL), ter poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o možnih načinih za to krepitev;

| 53. | poziva Komisijo, naj pred odobritvijo financiranja sistematično izvaja predhodni nadzor skladnosti z vso zadevno zakonodajo Skupnosti, zlasti na področju kohezijske politike; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj pred odobritvijo financiranja sistematično izvaja predhodni nadzor skladnosti z vso zadevno zakonodajo Skupnosti, zlasti na področju kohezijske politike;

| 54. | meni, da je pomembno sedmi okoljski akcijski program obravnavati kot sredstvo komunikacije z evropskimi državljani, ki lahko mobilizira državljane, ne samo za namene uveljavljanja dogovorjenih politik na terenu; |
| --- | --- |

54.

meni, da je pomembno sedmi okoljski akcijski program obravnavati kot sredstvo komunikacije z evropskimi državljani, ki lahko mobilizira državljane, ne samo za namene uveljavljanja dogovorjenih politik na terenu;

| 55. | poziva Komisijo, naj okrepi svojo vlogo "varuhinje Pogodb", da bi zagotovila pravilen prenos, izvajanje in uveljavljanje okoljske zakonodaje s strani vseh držav članic; priporoča tesnejše sodelovanje lokalnih skupnosti v celotnem procesu oblikovanja okoljske politike, da bi se izboljšalo splošno izvajanje zakonodaje, zlasti z uvedbo ekip za prenos okoljskega prava na regionalni in lokalni ravni; zato poziva Komisijo, naj razišče, kakšno vlogo bi lahko imela Evropska agencija za okolje pri prenosu in izvajanju; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj okrepi svojo vlogo "varuhinje Pogodb", da bi zagotovila pravilen prenos, izvajanje in uveljavljanje okoljske zakonodaje s strani vseh držav članic; priporoča tesnejše sodelovanje lokalnih skupnosti v celotnem procesu oblikovanja okoljske politike, da bi se izboljšalo splošno izvajanje zakonodaje, zlasti z uvedbo ekip za prenos okoljskega prava na regionalni in lokalni ravni; zato poziva Komisijo, naj razišče, kakšno vlogo bi lahko imela Evropska agencija za okolje pri prenosu in izvajanju;

Vključevanje

| 56. | meni, da okoljski vidiki pridobivajo vse večjo težo tudi v drugih sektorskih politikah in bi zato bilo zaželeno močnejše vključevanje okoljske politike v druge politike; |
| --- | --- |

56.

meni, da okoljski vidiki pridobivajo vse večjo težo tudi v drugih sektorskih politikah in bi zato bilo zaželeno močnejše vključevanje okoljske politike v druge politike;

| 57. | poziva Komisijo, naj razvije kazalnike, da bi lahko merila izboljšanje vključevanja; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj razvije kazalnike, da bi lahko merila izboljšanje vključevanja;

| 58. | meni, da bomo lahko dosegli cilje energetskega načrta do leta 2050 samo, če bomo izvajali dopolnjujoče se strategije, vključno z oceno kmetijstva, pogozdovanja ter uvedbe pobud politike za inovacije in hitro uporabo energije sonca in morja ter geotermalne energije; |
| --- | --- |

58.

meni, da bomo lahko dosegli cilje energetskega načrta do leta 2050 samo, če bomo izvajali dopolnjujoče se strategije, vključno z oceno kmetijstva, pogozdovanja ter uvedbe pobud politike za inovacije in hitro uporabo energije sonca in morja ter geotermalne energije;

| 59. | poziva Komisijo, naj v predlog sedmega okoljskega akcijskega programa vključi združen seznam vseh obstoječih okoljskih ciljev za različna področja politike, zlasti za podnebne spremembe, biotsko raznovrstnost, promet, energijo, kmetijstvo, ribištvo in kohezijo, ter jih preuči v smislu njihove medsebojne povezanosti, da bi zagotovila ustrezno primerjavo in skladnost ciljev; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj v predlog sedmega okoljskega akcijskega programa vključi združen seznam vseh obstoječih okoljskih ciljev za različna področja politike, zlasti za podnebne spremembe, biotsko raznovrstnost, promet, energijo, kmetijstvo, ribištvo in kohezijo, ter jih preuči v smislu njihove medsebojne povezanosti, da bi zagotovila ustrezno primerjavo in skladnost ciljev;

| 60. | poziva Komisijo, naj pri pregledu direktive o presoji okoljskih vplivov in Direktive 2001/42/ES zagotovi, da ti dve direktivi prispevata k trajnostni uporabi zemljišč kot kritičnega vira v EU in se tudi razširi področje uporabe presoje vplivov na okolje, da se krije ne samo velike projekte, ob hkratnem zaostrovanju in razširitvi meril takih presoj, tako da bosta med drugim vključena koncept kaskadne uporabe virov in analiza celotnega življenjskega cikla; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj pri pregledu direktive o presoji okoljskih vplivov in Direktive 2001/42/ES zagotovi, da ti dve direktivi prispevata k trajnostni uporabi zemljišč kot kritičnega vira v EU in se tudi razširi področje uporabe presoje vplivov na okolje, da se krije ne samo velike projekte, ob hkratnem zaostrovanju in razširitvi meril takih presoj, tako da bosta med drugim vključena koncept kaskadne uporabe virov in analiza celotnega življenjskega cikla;

| 61. | poziva Komisijo, naj predlaga postopek, v katerem bo zagotovljena nepristranskost in neodvisnost pri presoji vplivov na okolje, v prvi vrsti z odpravo neposrednega odnosa med razvijalci projektov in izvajalci presoje; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj predlaga postopek, v katerem bo zagotovljena nepristranskost in neodvisnost pri presoji vplivov na okolje, v prvi vrsti z odpravo neposrednega odnosa med razvijalci projektov in izvajalci presoje;

| 62. | priporoča, naj da se poišče pravično ravnovesje med potrebnim bojem proti podnebnim spremembam in zaustavljenim ali ublaženim izgubljanjem biotske raznovrstnosti ter sedmim okoljskim akcijskim programom, tako da bo lahko Evropska unija uresničila svoje cilje za leto 2020 in bi preprečili nepotrebne stroške zaradi podnebnih sprememb in izgubljanja biotske raznovrstnosti; ob tem poudarja, kako pomembna je kohezijska politika za obdobje po letu 2013; poudarja tudi, da je treba stroške glede na preprečevalno politiko razumeti kot naložbo v prihodnost in v nova delovna mesta ter na vseh ravneh organizirati kampanje za obveščanje, ozaveščanje, da se na vseh ravneh omogoči izmenjava dobre prakse; poudarja, da je treba na nacionalni, regionalni in lokalni ravni bolje izkoristiti tehnično pomoč, da bi se po potrebi izboljšale upravne zmogljivosti; meni, da je treba cilje na področju raziskav in inovacij učinkovito uskladiti z lokalnimi in regionalnimi razvojnimi potrebami; |
| --- | --- |

62.

priporoča, naj da se poišče pravično ravnovesje med potrebnim bojem proti podnebnim spremembam in zaustavljenim ali ublaženim izgubljanjem biotske raznovrstnosti ter sedmim okoljskim akcijskim programom, tako da bo lahko Evropska unija uresničila svoje cilje za leto 2020 in bi preprečili nepotrebne stroške zaradi podnebnih sprememb in izgubljanja biotske raznovrstnosti; ob tem poudarja, kako pomembna je kohezijska politika za obdobje po letu 2013; poudarja tudi, da je treba stroške glede na preprečevalno politiko razumeti kot naložbo v prihodnost in v nova delovna mesta ter na vseh ravneh organizirati kampanje za obveščanje, ozaveščanje, da se na vseh ravneh omogoči izmenjava dobre prakse; poudarja, da je treba na nacionalni, regionalni in lokalni ravni bolje izkoristiti tehnično pomoč, da bi se po potrebi izboljšale upravne zmogljivosti; meni, da je treba cilje na področju raziskav in inovacij učinkovito uskladiti z lokalnimi in regionalnimi razvojnimi potrebami;

| 63. | meni, da bomo lahko dosegli cilje energetskega načrta do leta 2050 samo, če bomo izvajali dopolnjujoče se strategije, vključno z oceno kmetijstva, pogozdovanja ter uvedbe pobud politike za inovacije in hitro uporabo energije sonca in morja ter geotermalne energije; |
| --- | --- |

63.

meni, da bomo lahko dosegli cilje energetskega načrta do leta 2050 samo, če bomo izvajali dopolnjujoče se strategije, vključno z oceno kmetijstva, pogozdovanja ter uvedbe pobud politike za inovacije in hitro uporabo energije sonca in morja ter geotermalne energije;

| 64. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program vključevati strog in natančen načrt tako na evropski kot na nacionalni ravni za postopno ukinitev vseh okolju škodljivih subvencij do leta 2020, na primer tistih, ki vplivajo na biotsko raznovrstnost, da bi se upoštevale zaveze, določene v Nagoji; |
| --- | --- |

64.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program vključevati strog in natančen načrt tako na evropski kot na nacionalni ravni za postopno ukinitev vseh okolju škodljivih subvencij do leta 2020, na primer tistih, ki vplivajo na biotsko raznovrstnost, da bi se upoštevale zaveze, določene v Nagoji;

| 65. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program zagotavljati vključevanje okoljskih vidikov, ki presegajo trenutni krovni kazalnik podnebnih sprememb in energije, v evropski semester; poziva Komisijo, naj vključi zlasti politiko učinkovitosti virov, kot je določeno v načrtu za učinkovitost virov, ter naj v okviru evropskega semestra spremlja nadaljnje ukrepe držav članic v zvezi s priporočili za posamezno državo; |
| --- | --- |

65.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program zagotavljati vključevanje okoljskih vidikov, ki presegajo trenutni krovni kazalnik podnebnih sprememb in energije, v evropski semester; poziva Komisijo, naj vključi zlasti politiko učinkovitosti virov, kot je določeno v načrtu za učinkovitost virov, ter naj v okviru evropskega semestra spremlja nadaljnje ukrepe držav članic v zvezi s priporočili za posamezno državo;

| 66. | poudarja pomembno vlogo regionalnih in lokalnih organov, nevladnih organizacij, akademskih krogov ter civilne družbe in zasebnega sektorja pri spodbujanju in izvajanju učinkovite okoljske politike v EU; |
| --- | --- |

66.

poudarja pomembno vlogo regionalnih in lokalnih organov, nevladnih organizacij, akademskih krogov ter civilne družbe in zasebnega sektorja pri spodbujanju in izvajanju učinkovite okoljske politike v EU;

| 67. | meni, da je za doseganje smiselnih rezultatov potrebno zagotoviti izvajanje programov na regionalni in lokalni ravni ter da morajo biti v ta proces vključene vse zainteresirane strani; poziva, naj se posebna pozornost nameni položaju regij in ozemelj s posebnimi geografskimi značilnostmi, kot so otoki ter gorske in redko poseljene regije; pozdravlja predlog Komisije za okrepitev uporabe presoje vplivov na okolje in strateške presoje vplivov na okolje pri odločanju na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

67.

meni, da je za doseganje smiselnih rezultatov potrebno zagotoviti izvajanje programov na regionalni in lokalni ravni ter da morajo biti v ta proces vključene vse zainteresirane strani; poziva, naj se posebna pozornost nameni položaju regij in ozemelj s posebnimi geografskimi značilnostmi, kot so otoki ter gorske in redko poseljene regije; pozdravlja predlog Komisije za okrepitev uporabe presoje vplivov na okolje in strateške presoje vplivov na okolje pri odločanju na lokalni in regionalni ravni.

| 68. | poudarja, da mora sedmi okoljski akcijski program zagotavljati celovito izvajanje Aarhuške konvencije, zlasti v zvezi z dostopom do pravnega varstva; poudarja, da je treba v zvezi s tem nujno sprejeti direktivo o dostopu do pravnega varstva; poziva Svet, naj spoštuje svoje obveznosti na podlagi Aarhuške konvencije in sprejme skupno stališče o povezanem predlogu Komisije še pred koncem leta 2012; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da mora sedmi okoljski akcijski program zagotavljati celovito izvajanje Aarhuške konvencije, zlasti v zvezi z dostopom do pravnega varstva; poudarja, da je treba v zvezi s tem nujno sprejeti direktivo o dostopu do pravnega varstva; poziva Svet, naj spoštuje svoje obveznosti na podlagi Aarhuške konvencije in sprejme skupno stališče o povezanem predlogu Komisije še pred koncem leta 2012;

| 69. | meni, da mora biti sedmi okoljski akcijski program namenjen podpiranju razvoja alternativnih modelov za merjenje rasti in blaginje, ki presegajo BDP; |
| --- | --- |

69.

meni, da mora biti sedmi okoljski akcijski program namenjen podpiranju razvoja alternativnih modelov za merjenje rasti in blaginje, ki presegajo BDP;

| 70. | poziva Komisijo in države članice, naj globalno spodbujajo "zeleno" gospodarstvo s povezovanjem okoljskih, socialnih in gospodarskih vidikov, na primer zmanjševanjem revščine; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo in države članice, naj globalno spodbujajo "zeleno" gospodarstvo s povezovanjem okoljskih, socialnih in gospodarskih vidikov, na primer zmanjševanjem revščine;

| 71. | poudarja, da je zlasti v sedanjih gospodarskih razmerah pomembno dokazati državljanom EU, da varstvo okolja ni v nasprotju s trajnostnim gospodarskim in družbenim razvojem; v ta namen poziva k promoviranju uspešnih projektov in obveščanju javnosti o izvedljivosti okolju prijaznega gospodarskega razvoja na območjih pomembne naravne in kulturne dediščine, kot je mreža Natura 2000; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je zlasti v sedanjih gospodarskih razmerah pomembno dokazati državljanom EU, da varstvo okolja ni v nasprotju s trajnostnim gospodarskim in družbenim razvojem; v ta namen poziva k promoviranju uspešnih projektov in obveščanju javnosti o izvedljivosti okolju prijaznega gospodarskega razvoja na območjih pomembne naravne in kulturne dediščine, kot je mreža Natura 2000;

| 72. | opozarja, da mora sedmi okoljski akcijski program vsebovati ustrezen okvir za zagotavljanje zadostnega financiranja, vključno s financiranjem inovacij, raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

72.

opozarja, da mora sedmi okoljski akcijski program vsebovati ustrezen okvir za zagotavljanje zadostnega financiranja, vključno s financiranjem inovacij, raziskav in razvoja;

| 73. | meni, da bi morala program LIFE+ voditi Komisija, s poudarkom na projektih za inovacije in odličnost: spodbujati bi morala mala in srednja podjetja ter ustanove za raziskave in razvoj, na prvo mesto pa postaviti biotsko raznovrstnost s sistematičnim in celovitim pristopom ter kmetijsko tehnologijo, ki bo skladna z varstvom tal in prehrambno verigo v živalskih ekosistemih; je prepričan, da bi bilo treba v vseh evropskih regijah širše promovirati program EU LIFE+, da bi spodbudili inovativne prakse na lokalni ravni in da bi se povečala učinek razdelka o okoljski politiki in upravljanju iz tega programa ter ozaveščenost o njem; |
| --- | --- |

73.

meni, da bi morala program LIFE+ voditi Komisija, s poudarkom na projektih za inovacije in odličnost: spodbujati bi morala mala in srednja podjetja ter ustanove za raziskave in razvoj, na prvo mesto pa postaviti biotsko raznovrstnost s sistematičnim in celovitim pristopom ter kmetijsko tehnologijo, ki bo skladna z varstvom tal in prehrambno verigo v živalskih ekosistemih; je prepričan, da bi bilo treba v vseh evropskih regijah širše promovirati program EU LIFE+, da bi spodbudili inovativne prakse na lokalni ravni in da bi se povečala učinek razdelka o okoljski politiki in upravljanju iz tega programa ter ozaveščenost o njem;

| 74. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru naslednjega okvirnega raziskovalnega programa zagotovijo program raziskav in inovacij za nove materiale in vire, ki bi v prihodnje lahko nadomestili obstoječe surovine, ki jih primanjkuje; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo in države članice, naj v okviru naslednjega okvirnega raziskovalnega programa zagotovijo program raziskav in inovacij za nove materiale in vire, ki bi v prihodnje lahko nadomestili obstoječe surovine, ki jih primanjkuje;

Mednarodna razsežnost

| 75. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program zasledovati vključevanje okoljskih vidikov v vse zunanje odnose EU, zlasti v razvojno pomoč in trgovinske sporazume, da bi spodbujali varstvo okolja v tretjih državah; spodbuja EU, naj si prizadeva za sodelovanje s sosedami pri načrtovanju programov raziskav na okoljskem področju; |
| --- | --- |

75.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program zasledovati vključevanje okoljskih vidikov v vse zunanje odnose EU, zlasti v razvojno pomoč in trgovinske sporazume, da bi spodbujali varstvo okolja v tretjih državah; spodbuja EU, naj si prizadeva za sodelovanje s sosedami pri načrtovanju programov raziskav na okoljskem področju;

| 76. | poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi cilj, da bi EU v celoti podpirala delo Združenih narodov, Svetovne banke in Evropske agencije za okolje na področju okoljskega računovodstva, da bi lahko tako opremili svet z usklajenim sistemom okoljskega računovodstva; pozdravlja zaveze iz evropske strategije za biotsko raznovrstnost, da bi izboljšali poznavanje teh ekosistemov in njihovih storitev v EU (npr. storitev, ki jih nudijo gozdovi); spodbuja usklajevanje na podlagi izkušenj različnih držav članic in izmenjavo razmislekov o metodah na področju ekosistemskega računovodstva; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi cilj, da bi EU v celoti podpirala delo Združenih narodov, Svetovne banke in Evropske agencije za okolje na področju okoljskega računovodstva, da bi lahko tako opremili svet z usklajenim sistemom okoljskega računovodstva; pozdravlja zaveze iz evropske strategije za biotsko raznovrstnost, da bi izboljšali poznavanje teh ekosistemov in njihovih storitev v EU (npr. storitev, ki jih nudijo gozdovi); spodbuja usklajevanje na podlagi izkušenj različnih držav članic in izmenjavo razmislekov o metodah na področju ekosistemskega računovodstva;

| 77. | meni, da mora sedmi okoljski akcijski program zagotoviti pravočasno izpolnitev mednarodnih zavez EU, zlasti v skladu z okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja in konvencijo o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

77.

meni, da mora sedmi okoljski akcijski program zagotoviti pravočasno izpolnitev mednarodnih zavez EU, zlasti v skladu z okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja in konvencijo o biološki raznovrstnosti;

| 78. | poziva Komisijo, naj v sedmi okoljski akcijski program vključi izid konference Rio+20 o zelenem gospodarstvu in krepitvi mednarodnega okoljskega upravljanja; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj v sedmi okoljski akcijski program vključi izid konference Rio+20 o zelenem gospodarstvu in krepitvi mednarodnega okoljskega upravljanja;

*

* *

| 79. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

79.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Sreda, 18. april 2012

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/125 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/125

---

Sreda, 18. april 2012Koordinacija sistemov socialne varnosti ***I

P7_TA(2012)0121

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 (COM(2010)0794 – C7-0005/2011 – 2010/0380(COD))

2013/C 258 E/17

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0794), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0794),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 48 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0005/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 48 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0005/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. marca 2012, da bo Svet v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije odobril stališče Parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. marca 2012, da bo Svet v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije odobril stališče Parlamenta,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0043/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0043/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Sreda, 18. april 2012P7_TC1-COD(2010)0380

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 465/2012.)

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/126 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/126

---

Sreda, 18. april 2012Pristop Evropske unije k Pogodbi o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji ***

P7_TA(2012)0122

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Pogodbi o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji (07434/2012 – C7-0085/2012 – 2012/0028(NLE))

2013/C 258 E/18

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07434/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07434/2012),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji in osnutka Tretjega protokola k navedeni pogodbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji in osnutka Tretjega protokola k navedeni pogodbi,

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 209, 212, točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugega pododstavka člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0085/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 209, 212, točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugega pododstavka člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0085/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0139/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0139/2012),

| 1. | odobri pristop Unije k Pogodbi; |
| --- | --- |

1.

odobri pristop Unije k Pogodbi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in držav podpisnic Pogodbe o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in držav podpisnic Pogodbe o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/127 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/127

---

Sreda, 18. april 2012Osnutek protokola o pomislekih irskega naroda glede Lizbonske pogodbe (odobritev) ***

P7_TA(2012)0123

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o predlogu Evropskega sveta, da se ne skliče konvencija o dodatku protokola o pomislekih irskega naroda glede Lizbonske pogodbe k Pogodbi o Evropski uniji ter Pogodbi o delovanju Evropske unije (00092/2011 – C7-0388/2011 – 2011/0816(NLE))

2013/C 258 E/19

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepa z dne 19. junija 2009 voditeljev držav ali vlad 27 držav članic, ki so se sestali v okviru Evropskega sveta, o pomislekih irskega naroda glede Lizbonske pogodbe (priloga 1 k sklepom predsedstva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa z dne 19. junija 2009 voditeljev držav ali vlad 27 držav članic, ki so se sestali v okviru Evropskega sveta, o pomislekih irskega naroda glede Lizbonske pogodbe (priloga 1 k sklepom predsedstva),

| — | ob upoštevanju pisma z dne 20. julija 2011 irske vlade Svetu, poslanega v skladu s členom 48(2) Pogodbe o Evropski uniji, o predlogu, naj se Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije doda osnutek protokola o pomislekih irskega naroda o Lizbonski pogodbi („osnutek protokola“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 20. julija 2011 irske vlade Svetu, poslanega v skladu s členom 48(2) Pogodbe o Evropski uniji, o predlogu, naj se Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije doda osnutek protokola o pomislekih irskega naroda o Lizbonski pogodbi („osnutek protokola“),

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Svet 11. oktobra 2011 ta predlog v skladu s členom 48(2) Pogodbe o Evropski uniji predložil Evropskemu svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Svet 11. oktobra 2011 ta predlog v skladu s členom 48(2) Pogodbe o Evropski uniji predložil Evropskemu svetu,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 25. oktobra 2011 predsednika Evropskega sveta predsedniku Evropskega parlamenta o osnutku protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 25. oktobra 2011 predsednika Evropskega sveta predsedniku Evropskega parlamenta o osnutku protokola,

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev predloga, naj se ne skliče konvencije, ki ga je Evropski svet predložil v skladu z drugim pododstavkom člena 48(3) Pogodbe o Evropski uniji (C7-0388/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev predloga, naj se ne skliče konvencije, ki ga je Evropski svet predložil v skladu z drugim pododstavkom člena 48(3) Pogodbe o Evropski uniji (C7-0388/2011),

| — | ob upoštevanju členov 74a in 81(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 74a in 81(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ustavne zadeve (A7-0065/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ustavne zadeve (A7-0065/2012),

| A. | ker so voditelji držav ali vlad na srečanju Evropskega sveta 19. junija 2009 sprejeli sklep, da bi se odzvali na in pomirili zaskrbljenost irskega naroda glede Lizbonske pogodbe v zvezi s pravico do življenja, družino in izobraževanjem, davki ter varnostjo in obrambo; |
| --- | --- |

A.

ker so voditelji držav ali vlad na srečanju Evropskega sveta 19. junija 2009 sprejeli sklep, da bi se odzvali na in pomirili zaskrbljenost irskega naroda glede Lizbonske pogodbe v zvezi s pravico do življenja, družino in izobraževanjem, davki ter varnostjo in obrambo;

| B. | ker so voditelji držav ali vlad tudi izjavili, da je sklep pravno zavezujoč in bo pričel veljati na dan začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

B.

ker so voditelji držav ali vlad tudi izjavili, da je sklep pravno zavezujoč in bo pričel veljati na dan začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe;

| C. | ker so izjavili tudi, da bodo ob sklenitvi naslednje pristopne pogodbe in v skladu s svojimi ustavnimi zahtevami določbe tega sklepa vključili v protokol, ki bo priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

C.

ker so izjavili tudi, da bodo ob sklenitvi naslednje pristopne pogodbe in v skladu s svojimi ustavnimi zahtevami določbe tega sklepa vključili v protokol, ki bo priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije;

| D. | ker so se voditelji držav ali vlad na srečanju Evropskega sveta 19. junija 2009 dejansko že dogovorili o vsebini določb, predlaganih v osnutku protokola, tako da je to vprašanje že politično rešeno, zaradi česar sklic konvencije ni utemeljen; |
| --- | --- |

D.

ker so se voditelji držav ali vlad na srečanju Evropskega sveta 19. junija 2009 dejansko že dogovorili o vsebini določb, predlaganih v osnutku protokola, tako da je to vprašanje že politično rešeno, zaradi česar sklic konvencije ni utemeljen;

| 1. | odobri predlog Evropskega sveta, da se konvencije ne skliče; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Evropskega sveta, da se konvencije ne skliče;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu in Komisiji.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/128 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/128

---

Sreda, 18. april 2012Osnutek protokola o pomislekih irskega naroda o Lizbonski pogodbi (posvetovanje) *

P7_TA(2012)0124

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2012 o osnutku protokola o pomislekih irskega naroda o Lizbonski pogodbi (člen 48(3) Pogodbe o Evropski uniji) (00092/2011 – C7-0387/2011 – 2011/0815(NLE))

2013/C 258 E/20

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepa z dne 19. junija 2009 voditeljev držav ali vlad 27 držav članic, ki so se sestali v okviru Evropskega sveta, o pomislekih irskega naroda o Lizbonski pogodbi (priloga 1 k sklepom predsedstva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa z dne 19. junija 2009 voditeljev držav ali vlad 27 držav članic, ki so se sestali v okviru Evropskega sveta, o pomislekih irskega naroda o Lizbonski pogodbi (priloga 1 k sklepom predsedstva),

| — | ob upoštevanju pisma z dne 20. julija 2011 irske vlade Svetu, poslanega v skladu s členom 48(2) Pogodbe o Evropski uniji, o predlogu, naj se Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije doda osnutek protokola o pomislekih irskega naroda o Lizbonski pogodbi ("osnutek protokola"), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 20. julija 2011 irske vlade Svetu, poslanega v skladu s členom 48(2) Pogodbe o Evropski uniji, o predlogu, naj se Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije doda osnutek protokola o pomislekih irskega naroda o Lizbonski pogodbi ("osnutek protokola"),

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Svet 11. oktobra 2011 ta predlog v skladu s členom 48(2) Pogodbe o Evropski uniji predložil Evropskemu svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Svet 11. oktobra 2011 ta predlog v skladu s členom 48(2) Pogodbe o Evropski uniji predložil Evropskemu svetu,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 48(3) Pogodbe o Evropski uniji, v skladu s katerim se je Evropski svet posvetoval s Parlamentom (C7-0387/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 48(3) Pogodbe o Evropski uniji, v skladu s katerim se je Evropski svet posvetoval s Parlamentom (C7-0387/2011),

| — | ob upoštevanju člena 74a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 74a Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0064/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0064/2012),

| A. | ker se je leta 2008 irska vlada odločila, da izvede referendum o ratifikaciji Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

A.

ker se je leta 2008 irska vlada odločila, da izvede referendum o ratifikaciji Lizbonske pogodbe;

| B. | ker Irska zaradi negativnega izida na referendumu 12. junija 2008 ni mogla ratificirati Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

B.

ker Irska zaradi negativnega izida na referendumu 12. junija 2008 ni mogla ratificirati Lizbonske pogodbe;

| C. | ker se je Evropski svet na srečanju dne 11. in 12. decembra 2008 na zahtevo irske vlade strinjal, da bo sprejeta odločitev, po kateri bo Komisijo tudi po letu 2014 sestavljal po en predstavnik iz vsake države članice; |
| --- | --- |

C.

ker se je Evropski svet na srečanju dne 11. in 12. decembra 2008 na zahtevo irske vlade strinjal, da bo sprejeta odločitev, po kateri bo Komisijo tudi po letu 2014 sestavljal po en predstavnik iz vsake države članice;

| D. | ker se je od irske vlade zaradi zahtevanega soglasja za uveljavitev Lizbonske pogodbe pričakovalo, da bo našla rešitev za položaj, ki je nastopil z odločitvijo o izvedbi referenduma in njegovem negativnem izidu; |
| --- | --- |

D.

ker se je od irske vlade zaradi zahtevanega soglasja za uveljavitev Lizbonske pogodbe pričakovalo, da bo našla rešitev za položaj, ki je nastopil z odločitvijo o izvedbi referenduma in njegovem negativnem izidu;

| E. | ker so se voditelji držav ali vlad na Evropskem svetu 19. junija 2009 strinjali, da sprejmejo odločitev za zagotovitev "potrebnih pravnih jamstev" v odgovor na pomisleke irskega naroda glede pravice do življenja, družine in izobraževanja, obdavčenja, varnosti in obrambe ter se tudi strinjali, da bodo ob sklenitvi naslednje pristopne pogodbe in v skladu z svojimi ustavnimi pravili vključili določbe sklepa v protokol, ki bo kot pojasnilo določb Lizbonske pogodbe glede irskih pomislekov priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

E.

ker so se voditelji držav ali vlad na Evropskem svetu 19. junija 2009 strinjali, da sprejmejo odločitev za zagotovitev "potrebnih pravnih jamstev" v odgovor na pomisleke irskega naroda glede pravice do življenja, družine in izobraževanja, obdavčenja, varnosti in obrambe ter se tudi strinjali, da bodo ob sklenitvi naslednje pristopne pogodbe in v skladu z svojimi ustavnimi pravili vključili določbe sklepa v protokol, ki bo kot pojasnilo določb Lizbonske pogodbe glede irskih pomislekov priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije;

| F. | ker se člen 1 osnutka protokola tedaj, ko določa, da Lizbonska pogodba z ničemer ne vpliva na področje uporabe in uveljavljanje varstva pravice do življenja, varstva družine in varstva pravic do izobraževanja irske ustave, nanaša na zadeve, ki ne sodijo v pristojnosti Unije po členih 4 in 5 Pogodbe o Evropski uniji in členih 2 do 6 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ali pri katerih ima Unija zgolj dopolnilno vlogo (člen 6 Pogodbe o delovanju Evropske unije); |
| --- | --- |

F.

ker se člen 1 osnutka protokola tedaj, ko določa, da Lizbonska pogodba z ničemer ne vpliva na področje uporabe in uveljavljanje varstva pravice do življenja, varstva družine in varstva pravic do izobraževanja irske ustave, nanaša na zadeve, ki ne sodijo v pristojnosti Unije po členih 4 in 5 Pogodbe o Evropski uniji in členih 2 do 6 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ali pri katerih ima Unija zgolj dopolnilno vlogo (člen 6 Pogodbe o delovanju Evropske unije);

| G. | ker je v členu 2 osnutka protokola v zvezi z obdavčitvijo navedeno, da "Lizbonska pogodba v ničemer in za nobeno državo članico ne spreminja obsega ali uveljavljanja pristojnosti Evropske unije" ter ne onemogoča nadaljnjega napredka v smeri okrepljenega gospodarskega usklajevanja v Uniji; |
| --- | --- |

G.

ker je v členu 2 osnutka protokola v zvezi z obdavčitvijo navedeno, da "Lizbonska pogodba v ničemer in za nobeno državo članico ne spreminja obsega ali uveljavljanja pristojnosti Evropske unije" ter ne onemogoča nadaljnjega napredka v smeri okrepljenega gospodarskega usklajevanja v Uniji;

| H. | ker se v členu 3 osnutka protokola poskuša razlagati določbe Lizbonske pogodbe o varnosti in obrambi (členi 42 do 46 Pogodbe o Evropski uniji) ter pojasnjuje, da skupna varnostna in obrambna politika Unije ne posega v varnostno in obrambno politiko Irske države ali njene obveznosti in da vključuje obveznost pomoči in podpore v duhu solidarnosti posamezni državi članici, ki je žrtev oboroženega napada na njeno ozemlje, v smislu člena 42(7) Pogodbe o Evropski uniji in člena 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

H.

ker se v členu 3 osnutka protokola poskuša razlagati določbe Lizbonske pogodbe o varnosti in obrambi (členi 42 do 46 Pogodbe o Evropski uniji) ter pojasnjuje, da skupna varnostna in obrambna politika Unije ne posega v varnostno in obrambno politiko Irske države ali njene obveznosti in da vključuje obveznost pomoči in podpore v duhu solidarnosti posamezni državi članici, ki je žrtev oboroženega napada na njeno ozemlje, v smislu člena 42(7) Pogodbe o Evropski uniji in člena 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| I. | ker je treba upoštevati predhodne politične dogovore med vladami in ker vsebina osnutka protokola zadeva zgolj razmere na Irskem; |
| --- | --- |

I.

ker je treba upoštevati predhodne politične dogovore med vladami in ker vsebina osnutka protokola zadeva zgolj razmere na Irskem;

| 1. | soglaša z odločitvijo Evropskega sveta, da se preučijo predlagane spremembe Pogodb; |
| --- | --- |

1.

soglaša z odločitvijo Evropskega sveta, da se preučijo predlagane spremembe Pogodb;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom ter vladi in parlamentu Republike Hrvaške. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom ter vladi in parlamentu Republike Hrvaške.

---

Četrtek, 19. april 2012

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/130

---

Četrtek, 19. april 2012Prostovoljni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Srednjeafriško republiko o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo ***

P7_TA(2012)0131

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Srednjeafriško republiko o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (14034/2011 – C7-0046/2012 – 2011/0127(NLE))

2013/C 258 E/21

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14034/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14034/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Srednjeafriško republiko o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (14036/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Srednjeafriško republiko o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (14036/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(3) in (4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0046/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(3) in (4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0046/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0082/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0082/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o napredku pri izvrševanju veljavnega prostovoljnega sporazuma o partnerstvu in pri pogajanju o novih tovrstnih sporazumih in njihovem izvrševanju; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o napredku pri izvrševanju veljavnega prostovoljnega sporazuma o partnerstvu in pri pogajanju o novih tovrstnih sporazumih in njihovem izvrševanju;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Srednjeafriške republike. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Srednjeafriške republike.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/130

---

Četrtek, 19. april 2012Prostovoljni sporazum o partnerstvu med EU in Liberijo o izvrševanju gozdarske zakonodaje, upravljanju in trgovanju pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo ***

P7_TA(2012)0132

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Liberijo o izvrševanju gozdarske zakonodaje, upravljanju in trgovanju pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (11104/2011 – C7-0241/2011 – 2011/0160(NLE))

2013/C 258 E/22

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11104/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11104/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Liberijo o izvrševanju gozdarske zakonodaje, upravljanju in trgovanju pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (11101/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Liberijo o izvrševanju gozdarske zakonodaje, upravljanju in trgovanju pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (11101/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(3) in (4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0241/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(3) in (4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0241/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0081/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0081/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | poziva Komisijo, naj redno poroča Parlamentu o napredku pri izvajanju obstoječih prostovoljnih sporazumov o partnerstvu ter pri pogajanjih in izvajanju novih prostovoljnih sporazumov o partnerstvu; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj redno poroča Parlamentu o napredku pri izvajanju obstoječih prostovoljnih sporazumov o partnerstvu ter pri pogajanjih in izvajanju novih prostovoljnih sporazumov o partnerstvu;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Liberije. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Liberije.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/131

---

Četrtek, 19. april 2012Instrumenti za porazdelitev tveganja za države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave glede finančne stabilnosti ***I

P7_TA(2012)0133

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o instrumentih za porazdelitev tveganja za države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave glede finančne stabilnosti (COM(2011)0655 – C7-0350/2011 – 2011/0283(COD))

2013/C 258 E/23

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0655), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0655),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0350/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0350/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2011 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. marca 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. marca 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0067/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0067/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 43, 15.02.12, str. 13.

---

Četrtek, 19. april 2012P7_TC1-COD(2011)0283

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. aprila 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o instrumentih za porazdelitev tveganja za države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave glede njihove finančne stabilnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 423/2012.)

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/132 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/132

---

Četrtek, 19. april 2012Sklenitev Sporazuma med ZDA in EU o uporabi in prenosu evidenc podatkov o potnikih (PNR) ministrstvu ZDA za domovinsko varnost ***

P7_TA(2012)0134

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o uporabi in prenosu evidenc podatkov o potnikih (PNR) ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost (17433/2011 – C7-0511/2011 – 2011/0382(NLE))

2013/C 258 E/24

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (17433/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (17433/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o uporabi in prenosu evidenc podatkov o potnikih ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost, priloženega temu osnutku sklepa Sveta (17434/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o uporabi in prenosu evidenc podatkov o potnikih ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost, priloženega temu osnutku sklepa Sveta (17434/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6), v povezavi s točko (d) drugega pododstavka člena 82(1), in točko (a) člena 87(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0511/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6), v povezavi s točko (d) drugega pododstavka člena 82(1), in točko (a) člena 87(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0511/2011),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (PNR) tretjim državam (COM(2010)0492), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (PNR) tretjim državam (COM(2010)0492),

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 14. februarja 2007 o družbi SWIFT, sporazumu PNR in čezatlantskem dialogu o teh vprašanjih (1), z dne 12. julija 2007 o Sporazumu z Združenimi državami Amerike o uporabi evidence imen letalskih potnikov (PNR) (2), z dne 5. maja 2010 o začetku pogajanj o sporazumih o evidencah imen letalskih potnikov z Združenimi državami Amerike, Avstralijo in Kanado (3), in z dne 11. novembra 2010 o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) tretjim državam in o priporočilih Komisije Svetu, naj odobri začetek pogajanj med Evropsko unijo ter Avstralijo, Kanado in Združenimi državami Amerike (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 14. februarja 2007 o družbi SWIFT, sporazumu PNR in čezatlantskem dialogu o teh vprašanjih (1), z dne 12. julija 2007 o Sporazumu z Združenimi državami Amerike o uporabi evidence imen letalskih potnikov (PNR) (2), z dne 5. maja 2010 o začetku pogajanj o sporazumih o evidencah imen letalskih potnikov z Združenimi državami Amerike, Avstralijo in Kanado (3), in z dne 11. novembra 2010 o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) tretjim državam in o priporočilih Komisije Svetu, naj odobri začetek pogajanj med Evropsko unijo ter Avstralijo, Kanado in Združenimi državami Amerike (4),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 19. oktobra 2010 o sporočilu Komisije o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov tretjim državam (5) in njegovega mnenja z dne 9. decembra 2011 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o uporabi in prenosu evidenc podatkov o potnikih ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 19. oktobra 2010 o sporočilu Komisije o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov tretjim državam (5) in njegovega mnenja z dne 9. decembra 2011 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o uporabi in prenosu evidenc podatkov o potnikih ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost (6),

| — | ob upoštevanju mnenja št. 7/2010 z dne 12. novembra 2010 o sporočilu Komisije o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov tretjim državam, ki ga je sprejela delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29, ter njenega pisma z dne 6. januarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o uporabi in prenosu evidenc podatkov o potnikih ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja št. 7/2010 z dne 12. novembra 2010 o sporočilu Komisije o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov tretjim državam, ki ga je sprejela delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29, ter njenega pisma z dne 6. januarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o uporabi in prenosu evidenc podatkov o potnikih ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost,

| — | ob upoštevanju člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenje Odbora za zunanje zadeve (A7-0099/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenje Odbora za zunanje zadeve (A7-0099/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | meni, da je postopek 2009/0187(NLE) postal brezpredmeten, ker je bil sporazum o obdelavi in prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike iz leta 2007 nadomeščen z novim sporazumom; |
| --- | --- |

2.

meni, da je postopek 2009/0187(NLE) postal brezpredmeten, ker je bil sporazum o obdelavi in prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike iz leta 2007 nadomeščen z novim sporazumom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi Združenih držav Amerike.

---

(1)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 349.

(2)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 564.

(3)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 70.

(4)  UL C 74 E, 13.3.2012, str. 8.

(5)  UL C 357, 30.12.2010, str. 7.

(6)  UL C 35, 9.2.2012, str. 16.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/134 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/134

---

Četrtek, 19. april 2012Skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb *

P7_TA(2012)0135

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (COM(2011)0121 – C7-0092/2011 – 2011/0058(CNS))

2013/C 258 E/25

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0121), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0121),

| — | ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0092/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0092/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem bolgarska državna skupščina, irska poslanska zbornica, malteška poslanska zbornica, nizozemski senat, poljski sejm, romunska poslanska zbornica, slovaški državni svet, švedski parlament in spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem bolgarska državna skupščina, irska poslanska zbornica, malteška poslanska zbornica, nizozemski senat, poljski sejm, romunska poslanska zbornica, slovaški državni svet, švedski parlament in spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0080/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0080/2012),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Družbe, ki želijo čezmejno poslovati znotraj Unije, se srečujejo z velikimi ovirami in izkrivljanjem trga zaradi 27 različnih sistemov obdavčevanja pravnih oseb. Ti ovire in izkrivljanje preprečujejo pravilno delovanje notranjega trga. Odvračajo od vlaganja v Unijo in so v nasprotju s prednostnimi nalogami iz sporočila Komisije z dne 3. marca 2010„Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“.
  Prav tako so si navzkriž z zahtevami
  visokokonkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva
  . |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

(1)

Družbe, ki želijo čezmejno poslovati znotraj Unije, se srečujejo z velikimi ovirami in izkrivljanjem trga zaradi 27 različnih sistemov obdavčevanja pravnih oseb. Ti ovire in izkrivljanje preprečujejo pravilno delovanje notranjega trga. Odvračajo od vlaganja v Unijo in so v nasprotju s prednostnimi nalogami iz sporočila Komisije z dne 3. marca 2010„Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“.
  Prav tako so si navzkriž z zahtevami
  visokokonkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva
  .

| (1) | Družbe, ki želijo čezmejno poslovati znotraj Unije, se srečujejo z velikimi ovirami in izkrivljanjem trga zaradi 27 različnih sistemov obdavčevanja pravnih oseb. Ti ovire in izkrivljanje preprečujejo pravilno delovanje notranjega trga. Odvračajo od vlaganja v Unijo in so v nasprotju s prednostnimi nalogami iz sporočila Komisije z dne 3. marca 2010„Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“,
  s paktom „euro plus“ ter z gospodarskim, proračunskim in davčnim povezovanjem, potrebnim za vzpostavitev
  visokokonkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva
  . |
| --- | --- |

(1)

Družbe, ki želijo čezmejno poslovati znotraj Unije, se srečujejo z velikimi ovirami in izkrivljanjem trga zaradi 27 različnih sistemov obdavčevanja pravnih oseb. Ti ovire in izkrivljanje preprečujejo pravilno delovanje notranjega trga. Odvračajo od vlaganja v Unijo in so v nasprotju s prednostnimi nalogami iz sporočila Komisije z dne 3. marca 2010„Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“,
  s paktom „euro plus“ ter z gospodarskim, proračunskim in davčnim povezovanjem, potrebnim za vzpostavitev
  visokokonkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva
  .

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| (1a) | Če bi davčni organi bolj sodelovali, bi se s tem bistveno zmanjšali stroški in upravne obremenitve za podjetja, ki v Uniji poslujejo čezmejno. |
| --- | --- |

(1a)

Če bi davčni organi bolj sodelovali, bi se s tem bistveno zmanjšali stroški in upravne obremenitve za podjetja, ki v Uniji poslujejo čezmejno.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| (2) | Davčne ovire
  pri čezmejnem poslovanju
  so zlasti velike za mala in srednje velika podjetja, ki običajno nimajo sredstev za odpravo tržne neučinkovitosti. |
| --- | --- |

(2)

Davčne ovire
  pri čezmejnem poslovanju
  so zlasti velike za mala in srednje velika podjetja, ki običajno nimajo sredstev za odpravo tržne neučinkovitosti.

| (2) | Davčne ovire so
  lahko
  zlasti velike za mala in srednje velika podjetja (MSP), ki
  poslujejo čezmejno, saj
  običajno nimajo sredstev za odpravo tržne neučinkovitosti. |
| --- | --- |

(2)

Davčne ovire so
  lahko
  zlasti velike za mala in srednje velika podjetja (MSP), ki
  poslujejo čezmejno, saj
  običajno nimajo sredstev za odpravo tržne neučinkovitosti.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) | Na ravni držav članic in tudi na regionalni ravni pri regijah, ki imajo fiskalne in zakonodajne pristojnosti, bi bilo treba spodbujati pošteno konkurenco glede davčnih stopenj. |
| --- | --- |

(2a)

Na ravni držav članic in tudi na regionalni ravni pri regijah, ki imajo fiskalne in zakonodajne pristojnosti, bi bilo treba spodbujati pošteno konkurenco glede davčnih stopenj.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 a (novo)

| (3a) | Izboljšanje notranjega trga je poglavitni dejavnik za spodbujanje rasti in ustvarjanje delovnih mest. Uvedba skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) naj bi izboljšala rast in povečala število delovnih mest v Uniji, in sicer z zmanjšanjem upravnih stroškov in birokracije za podjetja, zlasti za mala podjetja, ki poslujejo čezmejno. |
| --- | --- |

(3a)

Izboljšanje notranjega trga je poglavitni dejavnik za spodbujanje rasti in ustvarjanje delovnih mest. Uvedba skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) naj bi izboljšala rast in povečala število delovnih mest v Uniji, in sicer z zmanjšanjem upravnih stroškov in birokracije za podjetja, zlasti za mala podjetja, ki poslujejo čezmejno.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Skupno konsolidirano osnovo za CCCTB bi bilo treba uvesti v vseh državah članicah, saj so vse vključene v notranji trg. Vendar če Svet ne sprejme soglasne odločitve glede predloga o uvedbi CCCTB, je primerno, da se nemudoma začne postopek za sklep Sveta, s katerim se odobri postopek okrepljenega sodelovanja na področju CCCTB. Tako okrepljeno sodelovanje bi morale začeti države članice, katerih valuta je euro, v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije pa bi moralo biti vedno odprto tudi za druge države članice. |
| --- | --- |

(4a)

Skupno konsolidirano osnovo za CCCTB bi bilo treba uvesti v vseh državah članicah, saj so vse vključene v notranji trg. Vendar če Svet ne sprejme soglasne odločitve glede predloga o uvedbi CCCTB, je primerno, da se nemudoma začne postopek za sklep Sveta, s katerim se odobri postopek okrepljenega sodelovanja na področju CCCTB. Tako okrepljeno sodelovanje bi morale začeti države članice, katerih valuta je euro, v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije pa bi moralo biti vedno odprto tudi za druge države članice.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 b (novo)

| (4b) | Določene poudarjene oblike davčne konkurence, davčne optimizacije in davčne arbitraže bi lahko ogrozile prihodke nekaterih držav članic in privedle do izkrivljanja pri obdavčenju kapitala, ki je mobilen, in dela, ki je manj mobilno. Okrepljen pakt stabilnost in rasti ter Pogodba o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni Uniji od držav članic, zlasti tistih, katerih valuta je euro, zahtevata strogo fiskalno disciplino, hkrati pa morajo nadzirati svojo porabo in ustvarjati dovolj davčnih prihodkov. Iz teh razlogov in ker pakt euro plus, o katerem so se dogovorili voditelji držav ali vlad držav članic, katerih valuta je euro, določa, da bi lahko z oblikovanjem CCCTB „na način, ki je dohodkovno nevtralen, zagotovili usklajenost nacionalnih davčnih sistemov, pri čemer bi spoštovali nacionalne davčne strategije, ter povečali fiskalno konsolidacijo in konkurenčnost evropskih podjetij“, je bistveno, da so države članice, katerih valuta je euro, sposobne izpolnjevati svoje proračunske obveznosti, da bi ohranili stabilnost euroobmočja kot celote, zaželeno pa je tudi, da se CCCTB začne uporabljati čim prej in za čim več družb. |
| --- | --- |

(4b)

Določene poudarjene oblike davčne konkurence, davčne optimizacije in davčne arbitraže bi lahko ogrozile prihodke nekaterih držav članic in privedle do izkrivljanja pri obdavčenju kapitala, ki je mobilen, in dela, ki je manj mobilno. Okrepljen pakt stabilnost in rasti ter Pogodba o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni Uniji od držav članic, zlasti tistih, katerih valuta je euro, zahtevata strogo fiskalno disciplino, hkrati pa morajo nadzirati svojo porabo in ustvarjati dovolj davčnih prihodkov. Iz teh razlogov in ker pakt euro plus, o katerem so se dogovorili voditelji držav ali vlad držav članic, katerih valuta je euro, določa, da bi lahko z oblikovanjem CCCTB „na način, ki je dohodkovno nevtralen, zagotovili usklajenost nacionalnih davčnih sistemov, pri čemer bi spoštovali nacionalne davčne strategije, ter povečali fiskalno konsolidacijo in konkurenčnost evropskih podjetij“, je bistveno, da so države članice, katerih valuta je euro, sposobne izpolnjevati svoje proračunske obveznosti, da bi ohranili stabilnost euroobmočja kot celote, zaželeno pa je tudi, da se CCCTB začne uporabljati čim prej in za čim več družb.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 c (novo)

| (4c) | Komisija bi morala glede na pomembno vlogo, ki jo imajo MSP na notranjem trgu, za tista MSP, ki poslujejo čezmejno, pripraviti orodje, s katerim bi se zmanjšala upravna obremenitev in stroški ter bi se jim tako omogočilo, da se prostovoljno vključijo v sistem CCCTB. |
| --- | --- |

(4c)

Komisija bi morala glede na pomembno vlogo, ki jo imajo MSP na notranjem trgu, za tista MSP, ki poslujejo čezmejno, pripraviti orodje, s katerim bi se zmanjšala upravna obremenitev in stroški ter bi se jim tako omogočilo, da se prostovoljno vključijo v sistem CCCTB.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| (5) | Ker razlike v stopnjah obdavčitve ne povzročajo takšnih ovir, ni potrebno, da bi sistem (skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB)) vplival na presojo držav članic glede njihove nacionalne stopnje obdavčitve družb. |
| --- | --- |

(5)

Ker razlike v stopnjah obdavčitve ne povzročajo takšnih ovir, ni potrebno, da bi sistem (skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB)) vplival na presojo držav članic glede njihove nacionalne stopnje obdavčitve družb.

| (5) | Ker razlike v stopnjah obdavčitve ne povzročajo takšnih ovir, ni potrebno, da bi sistem CCCTB vplival na presojo držav članic glede njihove nacionalne stopnje obdavčitve družb.
  Države članice bi morale zato obdržati tudi pristojnost za sprejemanje nekaterih pobud za podjetja, zlasti v obliki davčnega dobropisa. |
| --- | --- |

(5)

Ker razlike v stopnjah obdavčitve ne povzročajo takšnih ovir, ni potrebno, da bi sistem CCCTB vplival na presojo držav članic glede njihove nacionalne stopnje obdavčitve družb.
  Države članice bi morale zato obdržati tudi pristojnost za sprejemanje nekaterih pobud za podjetja, zlasti v obliki davčnega dobropisa.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Cilj te direktive ni uskladitev stopenj davka od dohodkov pravnih oseb v državah članicah. Če pa bo postalo očitno, da bi bila lahko uvedba minimalnih stopenj koristna za gospodarsko učinkovitost, uspešnost in pravičnost obdavčitve dohodkov pravnih oseb, bi morala Komisija pri oceni uporabe te direktive preučiti ustreznost take uskladitve. To je toliko bolj pomembno, ker razvoj stopenj davka od dohodkov pravnih oseb v državah članicah jasno kaže, da ima davčna konkurenca na notranjem trgu učinek. Zato je v duhu poročila z naslovom "Nova strategija za enotni trg" z dne 9. maja 2010 koristno ugotoviti, ali je učinek take konkurence koristen ali škodljiv za davčno kulturo, ki je primerna za notranji trg 21. stoletja. Zlasti bi bilo treba pozornost nameniti vprašanju, ali bi bila odprava osnovnega razhajanja med povezovanjem trga in davčno suverenostjo eden od načinov za uskladitev tržne in družbene razsežnosti notranjega trga. |
| --- | --- |

(5a)

Cilj te direktive ni uskladitev stopenj davka od dohodkov pravnih oseb v državah članicah. Če pa bo postalo očitno, da bi bila lahko uvedba minimalnih stopenj koristna za gospodarsko učinkovitost, uspešnost in pravičnost obdavčitve dohodkov pravnih oseb, bi morala Komisija pri oceni uporabe te direktive preučiti ustreznost take uskladitve. To je toliko bolj pomembno, ker razvoj stopenj davka od dohodkov pravnih oseb v državah članicah jasno kaže, da ima davčna konkurenca na notranjem trgu učinek. Zato je v duhu poročila z naslovom "Nova strategija za enotni trg" z dne 9. maja 2010 koristno ugotoviti, ali je učinek take konkurence koristen ali škodljiv za davčno kulturo, ki je primerna za notranji trg 21. stoletja. Zlasti bi bilo treba pozornost nameniti vprašanju, ali bi bila odprava osnovnega razhajanja med povezovanjem trga in davčno suverenostjo eden od načinov za uskladitev tržne in družbene razsežnosti notranjega trga.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| (6) | Konsolidacija je bistveni element takšnega sistema, saj se lahko glavne davčne ovire, s katerimi se srečujejo družbe v Uniji, obravnavajo le v tem okviru. S konsolidacijo se odpravljajo formalnosti v zvezi s transfernimi cenami in dvojno obdavčevanje znotraj skupin. Poleg tega se izguba, ki jo imajo davčni zavezanci, samodejno izravna z dobičkom, ki ga ustvarijo drugi člani iste skupine. |
| --- | --- |

(6)

Konsolidacija je bistveni element takšnega sistema, saj se lahko glavne davčne ovire, s katerimi se srečujejo družbe v Uniji, obravnavajo le v tem okviru. S konsolidacijo se odpravljajo formalnosti v zvezi s transfernimi cenami in dvojno obdavčevanje znotraj skupin. Poleg tega se izguba, ki jo imajo davčni zavezanci, samodejno izravna z dobičkom, ki ga ustvarijo drugi člani iste skupine.

| (6) | Konsolidacija je bistveni element takšnega sistema, saj se lahko glavne davčne ovire, s katerimi se srečujejo družbe
  iste skupine, ki poslujejo čezmejno
  v Uniji, obravnavajo le v tem okviru. S konsolidacijo se odpravljajo formalnosti v zvezi s transfernimi cenami in dvojno obdavčevanje znotraj skupin. Poleg tega se izguba, ki jo imajo davčni zavezanci, samodejno izravna z dobičkom, ki ga ustvarijo drugi člani iste skupine. |
| --- | --- |

(6)

Konsolidacija je bistveni element takšnega sistema, saj se lahko glavne davčne ovire, s katerimi se srečujejo družbe
  iste skupine, ki poslujejo čezmejno
  v Uniji, obravnavajo le v tem okviru. S konsolidacijo se odpravljajo formalnosti v zvezi s transfernimi cenami in dvojno obdavčevanje znotraj skupin. Poleg tega se izguba, ki jo imajo davčni zavezanci, samodejno izravna z dobičkom, ki ga ustvarijo drugi člani iste skupine.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 a (novo)

| (6a) | Široka davčna osnova, konsolidacija in diskrecijske pravice držav članic glede nacionalnih stopenj obdavčitve dohodkov pravnih oseb zagotavljajo davčno nevtralno delovanje CCCTB. |
| --- | --- |

(6a)

Široka davčna osnova, konsolidacija in diskrecijske pravice držav članic glede nacionalnih stopenj obdavčitve dohodkov pravnih oseb zagotavljajo davčno nevtralno delovanje CCCTB.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 b (novo)

| (6b) | Če uporaba skupne konsolidirane osnove za CCCTB vpliva na davčne prihodke regionalnih ali lokalnih organov, lahko države članice v skladu s svojimi ustavnimi sistemi in določbami te direktive sprejmejo ukrepe, da bi to odpravile. |
| --- | --- |

(6b)

Če uporaba skupne konsolidirane osnove za CCCTB vpliva na davčne prihodke regionalnih ali lokalnih organov, lahko države članice v skladu s svojimi ustavnimi sistemi in določbami te direktive sprejmejo ukrepe, da bi to odpravile.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| (8) | Ker je ta
  sistem zasnovan
  zlasti za potrebe družb, ki poslujejo čezmejno,
  mora to biti
  neobvezen sistem,
  ki je na voljo poleg obstoječih nacionalnih sistemov obdavčevanja pravnih oseb
  . |
| --- | --- |

(8)

Ker je ta
  sistem zasnovan
  zlasti za potrebe družb, ki poslujejo čezmejno,
  mora to biti
  neobvezen sistem,
  ki je na voljo poleg obstoječih nacionalnih sistemov obdavčevanja pravnih oseb
  .

| (8) | Ker je ta
  direktiva zasnovana
  zlasti za potrebe družb, ki poslujejo čezmejno,
  pri čemer pa ne izključuje drugih družb, je oblikovana kot
  neobvezen sistem,
  ki omogoča prostovoljno udeležbo vseh upravičenih družb. Vendar se šteje, da so se evropske družbe in evropske zadruge, ki so po definiciji nadnacionalne, odločile za uporabo te direktive dve leti po datumu uporabe direktive. Tudi vse druge družbe, ki so upravičene v skladu s to direktivo, razen mikro, malih in srednje velikih podjetij, kot je opredeljeno v priporočilu Komisije 2003/361/ES (1), bi morale to direktivo začeti uporabljati najpozneje pet let po datumu uporabe direktive
  .
  Komisija bi morala pri ocenjevanju učinka CCCTB preučiti, ali bi morala postati obvezna tudi za taka mikro, mala in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

(8)

Ker je ta
  direktiva zasnovana
  zlasti za potrebe družb, ki poslujejo čezmejno,
  pri čemer pa ne izključuje drugih družb, je oblikovana kot
  neobvezen sistem,
  ki omogoča prostovoljno udeležbo vseh upravičenih družb. Vendar se šteje, da so se evropske družbe in evropske zadruge, ki so po definiciji nadnacionalne, odločile za uporabo te direktive dve leti po datumu uporabe direktive. Tudi vse druge družbe, ki so upravičene v skladu s to direktivo, razen mikro, malih in srednje velikih podjetij, kot je opredeljeno v priporočilu Komisije 2003/361/ES (1), bi morale to direktivo začeti uporabljati najpozneje pet let po datumu uporabe direktive
  .
  Komisija bi morala pri ocenjevanju učinka CCCTB preučiti, ali bi morala postati obvezna tudi za taka mikro, mala in srednje velika podjetja.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| (20) | Sistem mora vključevati splošno pravilo proti zlorabi, ki ga dopolnjujejo ukrepi za omejitev določenih vrst zlorab. Ti ukrepi morajo zajemati omejitve glede odbitnosti obresti, plačanih povezanim podjetjem, ki so za davčne namene rezidenti države z nizkimi davki zunaj Unije, ki si z državo članico plačnika ne izmenjuje informacij na podlagi sporazuma, primerljivega z Direktivo Sveta 2011/16/EU o medsebojni pomoči pristojnih organov držav članic na področju neposredne obdavčitve in obdavčitve zavarovalnih premij, ter predpisov o tujih odvisnih družbah. |
| --- | --- |

(20)

Sistem mora vključevati splošno pravilo proti zlorabi, ki ga dopolnjujejo ukrepi za omejitev določenih vrst zlorab. Ti ukrepi morajo zajemati omejitve glede odbitnosti obresti, plačanih povezanim podjetjem, ki so za davčne namene rezidenti države z nizkimi davki zunaj Unije, ki si z državo članico plačnika ne izmenjuje informacij na podlagi sporazuma, primerljivega z Direktivo Sveta 2011/16/EU o medsebojni pomoči pristojnih organov držav članic na področju neposredne obdavčitve in obdavčitve zavarovalnih premij, ter predpisov o tujih odvisnih družbah.

| (20) | Sistem mora vključevati
  učinkovito
  splošno pravilo proti zlorabi, ki ga dopolnjujejo ukrepi za omejitev določenih vrst zlorab. Ti ukrepi morajo zajemati omejitve glede odbitnosti obresti, plačanih povezanim podjetjem, ki so za davčne namene rezidenti države z nizkimi davki zunaj Unije, ki si z državo članico plačnika ne izmenjuje informacij na podlagi sporazuma, primerljivega z Direktivo Sveta 2011/16/EU o medsebojni pomoči pristojnih organov držav članic na področju neposredne obdavčitve in obdavčitve zavarovalnih premij, ter predpisov o tujih odvisnih družbah.
  Državam članicam ne bi smeli preprečevati uvajanja in usklajevanja dodatnih medsebojnih ukrepov za zmanjševanje negativnih učinkov držav z nizkimi davki zunaj Unije, ki ne izmenjujejo potrebnih davčnih informacij. |
| --- | --- |

(20)

Sistem mora vključevati
  učinkovito
  splošno pravilo proti zlorabi, ki ga dopolnjujejo ukrepi za omejitev določenih vrst zlorab. Ti ukrepi morajo zajemati omejitve glede odbitnosti obresti, plačanih povezanim podjetjem, ki so za davčne namene rezidenti države z nizkimi davki zunaj Unije, ki si z državo članico plačnika ne izmenjuje informacij na podlagi sporazuma, primerljivega z Direktivo Sveta 2011/16/EU o medsebojni pomoči pristojnih organov držav članic na področju neposredne obdavčitve in obdavčitve zavarovalnih premij, ter predpisov o tujih odvisnih družbah.
  Državam članicam ne bi smeli preprečevati uvajanja in usklajevanja dodatnih medsebojnih ukrepov za zmanjševanje negativnih učinkov držav z nizkimi davki zunaj Unije, ki ne izmenjujejo potrebnih davčnih informacij.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 21

| (21) | Formula za porazdelitev konsolidirane davčne osnove mora vključevati tri
  enako ponderirane
  faktorje (delo, sredstva in prodaja). Faktor dela se mora izračunati na podlagi plačila za delo in števila zaposlenih (vsaka postavka predstavlja polovico). Faktor sredstev sestavljajo vsa opredmetena osnovna sredstva. Neopredmetena in finančna sredstva je treba izključiti iz formule zaradi njihove mobilne narave in tveganj za izogibanje sistemu. Uporaba teh faktorjev daje ustrezno težo interesu države članice izvora. Končno je treba upoštevati prodajo, da se zagotovi poštena udeležba namembne države članice. Ti faktorji in ponderji morajo zagotoviti, da se dobički obdavčijotam, kjer se zaslužijo. Kot izjema od splošnega načela, kadar rezultat porazdelitve ne predstavlja pravično obsega poslovne dejavnosti, je z zaščitno klavzulo določena nadomestna metoda. |
| --- | --- |

(21)

Formula za porazdelitev konsolidirane davčne osnove mora vključevati tri
  enako ponderirane
  faktorje (delo, sredstva in prodaja). Faktor dela se mora izračunati na podlagi plačila za delo in števila zaposlenih (vsaka postavka predstavlja polovico). Faktor sredstev sestavljajo vsa opredmetena osnovna sredstva. Neopredmetena in finančna sredstva je treba izključiti iz formule zaradi njihove mobilne narave in tveganj za izogibanje sistemu. Uporaba teh faktorjev daje ustrezno težo interesu države članice izvora. Končno je treba upoštevati prodajo, da se zagotovi poštena udeležba namembne države članice. Ti faktorji in ponderji morajo zagotoviti, da se dobički obdavčijotam, kjer se zaslužijo. Kot izjema od splošnega načela, kadar rezultat porazdelitve ne predstavlja pravično obsega poslovne dejavnosti, je z zaščitno klavzulo določena nadomestna metoda.

| (21) | Formula za porazdelitev konsolidirane davčne osnove bi morala vključevati tri faktorje (delo, sredstva in prodaja).
  Faktorja dela in sredstev bi morala biti ponderirana s 45 %, faktor prodaje pa z 10 %.
  Faktor dela se mora izračunati na podlagi plačila za delo in števila zaposlenih (vsaka postavka predstavlja polovico). Faktor sredstev sestavljajo vsa opredmetena osnovna sredstva. Neopredmetena in finančna sredstva je treba izključiti iz formule zaradi njihove mobilne narave in tveganj za izogibanje sistemu. Uporaba teh faktorjev daje ustrezno težo interesu države članice izvora. Končno je treba upoštevati prodajo, da se zagotovi poštena udeležba namembne države članice. Ti faktorji in ponderji morajo zagotoviti, da sedobički obdavčijo tam, kjer se zaslužijo. Kot izjema od splošnega načela, kadar rezultat porazdelitve ne predstavlja pravično obsega poslovne dejavnosti, je z zaščitno klavzulo določena nadomestna metoda. |
| --- | --- |

(21)

Formula za porazdelitev konsolidirane davčne osnove bi morala vključevati tri faktorje (delo, sredstva in prodaja).
  Faktorja dela in sredstev bi morala biti ponderirana s 45 %, faktor prodaje pa z 10 %.
  Faktor dela se mora izračunati na podlagi plačila za delo in števila zaposlenih (vsaka postavka predstavlja polovico). Faktor sredstev sestavljajo vsa opredmetena osnovna sredstva. Neopredmetena in finančna sredstva je treba izključiti iz formule zaradi njihove mobilne narave in tveganj za izogibanje sistemu. Uporaba teh faktorjev daje ustrezno težo interesu države članice izvora. Končno je treba upoštevati prodajo, da se zagotovi poštena udeležba namembne države članice. Ti faktorji in ponderji morajo zagotoviti, da sedobički obdavčijo tam, kjer se zaslužijo. Kot izjema od splošnega načela, kadar rezultat porazdelitve ne predstavlja pravično obsega poslovne dejavnosti, je z zaščitno klavzulo določena nadomestna metoda.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 21 a (novo)

| (21a) | Skupni predpisi za izračun skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb ne bi smeli ustvarjati nesorazmernih upravnih stroškov za podjetja, da se ne ogrozi njihova konkurenčnost. |
| --- | --- |

(21a)

Skupni predpisi za izračun skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb ne bi smeli ustvarjati nesorazmernih upravnih stroškov za podjetja, da se ne ogrozi njihova konkurenčnost.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 23

| (23) | Skupine družb morajo imeti možnost za sodelovanje z le eno davčno upravo („glavni davčni organ“), ki je
  davčna uprava
  države članice, v kateri je matična družba skupine („glavni davčni zavezanec“) rezidentka za davčne namene. V tej direktivi morajo biti določena tudi postopkovna pravila za upravljanje sistema. Zagotovljen mora biti tudi mehanizem predhodnega odločanja. Postopek revizije začne in ga usklajuje glavni davčni organ, vendar lahko začetek postopka revizije zahtevajo organi katere koli države članice, v kateri je član skupine zavezan za plačilo davka. Pristojni organ države članice, v kateri je član skupine rezident ali ima poslovno enoto, lahko pred sodišči države članice glavnega davčnega organa izpodbija odločitev glavnega davčnega organa glede obvestila o izbiri ali spremenjene odmere. Spore med davčnimi zavezanci in davčnimi organi obravnava upravni organ, ki je pristojen za obravnavo pritožb na prvi stopnji v skladu z zakonodajo države članice glavnega davčnega organa. |
| --- | --- |

(23)

Skupine družb morajo imeti možnost za sodelovanje z le eno davčno upravo („glavni davčni organ“), ki je
  davčna uprava
  države članice, v kateri je matična družba skupine („glavni davčni zavezanec“) rezidentka za davčne namene. V tej direktivi morajo biti določena tudi postopkovna pravila za upravljanje sistema. Zagotovljen mora biti tudi mehanizem predhodnega odločanja. Postopek revizije začne in ga usklajuje glavni davčni organ, vendar lahko začetek postopka revizije zahtevajo organi katere koli države članice, v kateri je član skupine zavezan za plačilo davka. Pristojni organ države članice, v kateri je član skupine rezident ali ima poslovno enoto, lahko pred sodišči države članice glavnega davčnega organa izpodbija odločitev glavnega davčnega organa glede obvestila o izbiri ali spremenjene odmere. Spore med davčnimi zavezanci in davčnimi organi obravnava upravni organ, ki je pristojen za obravnavo pritožb na prvi stopnji v skladu z zakonodajo države članice glavnega davčnega organa.

| (23) | Skupine družb morajo imeti možnost za sodelovanje z le eno davčno upravo („glavni davčni organ“), ki je
  organ
  države članice, v kateri je matična družba skupine („glavni davčni zavezanec“) rezidentka za davčne namene. V tej direktivi morajo biti določena tudi postopkovna pravila za upravljanje sistema. Zagotovljen mora biti tudi mehanizem predhodnega odločanja. Postopek revizije začne in ga usklajuje glavni davčni organ, vendar lahko začetek postopka revizije zahtevajo organi katere koli države članice, v kateri je član skupine zavezan za plačilo davka. Pristojni organ države članice, v kateri je član skupine rezident ali ima poslovno enoto, lahko pred sodišči države članice glavnega davčnega organa izpodbija odločitev glavnega davčnega organa glede obvestila o izbiri ali spremenjene odmere. Spore med davčnimi zavezanci in davčnimi organi obravnava upravni organ, ki je pristojen za obravnavo pritožb na prvi stopnji v skladu z zakonodajo države članice glavnega davčnega organa. |
| --- | --- |

(23)

Skupine družb morajo imeti možnost za sodelovanje z le eno davčno upravo („glavni davčni organ“), ki je
  organ
  države članice, v kateri je matična družba skupine („glavni davčni zavezanec“) rezidentka za davčne namene. V tej direktivi morajo biti določena tudi postopkovna pravila za upravljanje sistema. Zagotovljen mora biti tudi mehanizem predhodnega odločanja. Postopek revizije začne in ga usklajuje glavni davčni organ, vendar lahko začetek postopka revizije zahtevajo organi katere koli države članice, v kateri je član skupine zavezan za plačilo davka. Pristojni organ države članice, v kateri je član skupine rezident ali ima poslovno enoto, lahko pred sodišči države članice glavnega davčnega organa izpodbija odločitev glavnega davčnega organa glede obvestila o izbiri ali spremenjene odmere. Spore med davčnimi zavezanci in davčnimi organi obravnava upravni organ, ki je pristojen za obravnavo pritožb na prvi stopnji v skladu z zakonodajo države članice glavnega davčnega organa.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 23 a (novo)

| (23a) | Komisija bi morala vzpostaviti nov forum o CCCTB, podoben Skupnemu forumu za transferne cene, na katerega lahko podjetja in države članice naslovijo vprašanja in spore, povezane s CCCTB. Takšen forum bi moral biti sposoben dajati smernice za podjetja in države članice. |
| --- | --- |

(23a)

Komisija bi morala vzpostaviti nov forum o CCCTB, podoben Skupnemu forumu za transferne cene, na katerega lahko podjetja in države članice naslovijo vprašanja in spore, povezane s CCCTB. Takšen forum bi moral biti sposoben dajati smernice za podjetja in države članice.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 27 a (novo)

| (27a) | Ta direktiva vsebuje povsem nov pristop k obravnavi bistvene sestavine obdavčitve dohodkov pravnih oseb. Komisija bi zato morala opraviti podrobno analizo in neodvisno oceno takoj, ko se bo to izplačalo. Zaradi cikla uporabe in izvajanja obdavčitve dohodkov pravnih oseb analize in ocene ne bi smeli opraviti pred iztekom petih let po začetku veljavnosti te direktive. Ocena in analiza Komisije bi morali vključevati preučitev naslednjega: neobvezna narava CCCTB, omejitev usklajevanja na davčno osnovo, porazdelitvena formula, uporabnost sistema za MSP ter učinek na davčne prihodke držav članic. |
| --- | --- |

(27a)

Ta direktiva vsebuje povsem nov pristop k obravnavi bistvene sestavine obdavčitve dohodkov pravnih oseb. Komisija bi zato morala opraviti podrobno analizo in neodvisno oceno takoj, ko se bo to izplačalo. Zaradi cikla uporabe in izvajanja obdavčitve dohodkov pravnih oseb analize in ocene ne bi smeli opraviti pred iztekom petih let po začetku veljavnosti te direktive. Ocena in analiza Komisije bi morali vključevati preučitev naslednjega: neobvezna narava CCCTB, omejitev usklajevanja na davčno osnovo, porazdelitvena formula, uporabnost sistema za MSP ter učinek na davčne prihodke držav članic.

Sprememba 21

Predlog direktive

Člen 6 a (novo)

Člen 6a

Evropske družbe in evropske zadruge

Upravičene evropske družbe in evropske zadruge, kot so navedene v točkah (a) in (b) Priloge I, od ... (2) veljajo za družbe, ki so se odločile za izvajanje te direktive.

Sprememba 22

Predlog direktive

Člen 6 b (novo)

Člen 6b

Uporaba za druge upravičene družbe

Upravičene družbe, ki niso mikro, mala in srednje velika podjetja, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES, uporabljajo to direktivo od ... (3).

Sprememba 23

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1

Odbitni izdatki vključujejo vse stroške prodaje in stroške brez odbitnega davka na dodano vrednost, ki jih ima davčni zavezanec zaradi pridobitve ali zavarovanja dohodka, vključno s stroški raziskav in razvoja ter stroški, ki nastanejo pri zbiranju lastniškega kapitala ali nastanku dolga za namene poslovanja.

Odbitni izdatki vključujejo vse stroške prodaje in stroške brez odbitnega davka na dodano vrednost, ki jih ima davčni zavezanec zaradi pridobitve ali zavarovanja dohodka, vključno s stroški raziskav in razvoja ter stroški, ki nastanejo pri zbiranju lastniškega kapitala ali nastanku dolga za namene poslovanja.
  Tekoči stroški, povezani z varovanjem okolja in zmanjšanjem emisij ogljika, se prav tako obravnavajo kot odbitni izdatki.

Sprememba 24

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 1 – točka j

| (j) | davki iz Priloge III
  , z izjemo trošarin, uvedenih za energetske proizvode, alkohol in alkoholne pijače ter predelan tobak
  . |
| --- | --- |

(j)

davki iz Priloge III
  , z izjemo trošarin, uvedenih za energetske proizvode, alkohol in alkoholne pijače ter predelan tobak
  .

| (j) | davki iz Priloge III. |
| --- | --- |

(j)

davki iz Priloge III.

Sprememba 25

Predlog direktive

Člen 30 – točka c

| (c) | tehnične rezervacije zavarovalnic, določene v skladu z Direktivo 91/674/EGS, so z izjemo izravnalnih rezervacij odbitne. Država članica
  lahko določi odbitek
  izravnalnih rezervacij. V primeru skupine se lahko vsak takšen odbitek izravnalnih rezervacij uporabi za porazdeljeni delež članov skupine, ki so rezidenti ali imajo poslovno enoto v tej državi članici. Odbiti zneski se pregledajo in prilagodijo ob koncu vsakega davčnega leta. Pri izračunu davčne osnove v naslednjih letih je treba upoštevati že odbite zneske. |
| --- | --- |

(c)

tehnične rezervacije zavarovalnic, določene v skladu z Direktivo 91/674/EGS, so z izjemo izravnalnih rezervacij odbitne. Država članica
  lahko določi odbitek
  izravnalnih rezervacij. V primeru skupine se lahko vsak takšen odbitek izravnalnih rezervacij uporabi za porazdeljeni delež članov skupine, ki so rezidenti ali imajo poslovno enoto v tej državi članici. Odbiti zneski se pregledajo in prilagodijo ob koncu vsakega davčnega leta. Pri izračunu davčne osnove v naslednjih letih je treba upoštevati že odbite zneske.

| (c) | tehnične rezervacije zavarovalnic, določene v skladu z Direktivo 91/674/EGS, so z izjemo izravnalnih rezervacij odbitne. Država članica
  , ki se na podlagi člena 62 Direktive 91/674/EGS v okviru gospodarskega prava uvede zahtevo po oblikovanju
  izravnalnih rezervacij
  , mora tudi določiti, da so takšne rezervacije odbitne
  . V primeru skupine se lahko vsak takšen odbitek izravnalnih rezervacij uporabi za porazdeljeni delež članov skupine, ki so rezidenti ali imajo poslovno enoto v tej državi članici. Odbiti zneski se pregledajo in prilagodijo ob koncu vsakega davčnega leta. Pri izračunu davčne osnove v naslednjih letih je treba upoštevati že odbite zneske. |
| --- | --- |

(c)

tehnične rezervacije zavarovalnic, določene v skladu z Direktivo 91/674/EGS, so z izjemo izravnalnih rezervacij odbitne. Država članica
  , ki se na podlagi člena 62 Direktive 91/674/EGS v okviru gospodarskega prava uvede zahtevo po oblikovanju
  izravnalnih rezervacij
  , mora tudi določiti, da so takšne rezervacije odbitne
  . V primeru skupine se lahko vsak takšen odbitek izravnalnih rezervacij uporabi za porazdeljeni delež članov skupine, ki so rezidenti ali imajo poslovno enoto v tej državi članici. Odbiti zneski se pregledajo in prilagodijo ob koncu vsakega davčnega leta. Pri izračunu davčne osnove v naslednjih letih je treba upoštevati že odbite zneske.

Sprememba 26

Predlog direktive

Člen 48

Kadar izgube davčnega zavezanca nastanejo pred odločitvijo za sistem iz te direktive in bi lahko bile v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo prenesene, vendar še niso bile pobotane z obdavčljivim dobičkom, se lahko navedene izgube odbijejo od davčne osnove v obsegu, ki je določen z navedeno nacionalno zakonodajo.

Kadar izgube davčnega zavezanca nastanejo pred odločitvijo za sistem iz te direktive in bi lahko bile v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo prenesene, vendar še niso bile pobotane z obdavčljivim dobičkom, se lahko navedene izgube odbijejo od
  dela
  davčne osnove
  , obdavčene v državi članici na podlagi prej veljavne nacionalne zakonodaje,
  v obsegu, ki je določen z navedeno nacionalno zakonodajo.

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 73 – odstavek 1 – točka a

| (a) | davek od dobička v skladu s splošno ureditvijo v zadevni tretji državi po zakonski stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  40 %
  povprečne zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja v državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

davek od dobička v skladu s splošno ureditvijo v zadevni tretji državi po zakonski stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  40 %
  povprečne zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja v državah članicah;

| (a) | davek od dobička v skladu s splošno ureditvijo v zadevni tretji državi po zakonski stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  70 %
  povprečne zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja v državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

davek od dobička v skladu s splošno ureditvijo v zadevni tretji državi po zakonski stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  70 %
  povprečne zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja v državah članicah;

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 80 – odstavek 1

Lažne transakcije, izvršene
  izključno
  z namenom izogibanja obdavčitvi, se pri izračunu davčne osnove ne upoštevajo.

Lažne transakcije, izvršene
  predvsem
  z namenom izogibanja obdavčitvi, se pri izračunu davčne osnove ne upoštevajo.

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 82 – odstavek 1 – točka b

| (b) | v skladu s splošno ureditvijo v tretji državi je dobiček obdavčen po zakonski stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  40 %
  povprečne zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja v državah članicah, ali za subjekt velja posebna ureditev, ki omogoča znatno nižjo obdavčitev kot splošna ureditev; |
| --- | --- |

(b)

v skladu s splošno ureditvijo v tretji državi je dobiček obdavčen po zakonski stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  40 %
  povprečne zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja v državah članicah, ali za subjekt velja posebna ureditev, ki omogoča znatno nižjo obdavčitev kot splošna ureditev;

| (b) | v skladu s splošno ureditvijo v tretji državi je dobiček obdavčen po zakonski stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  70 %
  povprečne zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja v državah članicah, ali za subjekt velja posebna ureditev, ki omogoča znatno nižjo obdavčitev kot splošna ureditev; |
| --- | --- |

(b)

v skladu s splošno ureditvijo v tretji državi je dobiček obdavčen po zakonski stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  70 %
  povprečne zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja v državah članicah, ali za subjekt velja posebna ureditev, ki omogoča znatno nižjo obdavčitev kot splošna ureditev;

Sprememba 30

Predlog direktive

Člen 86 – odstavek 1 – uvodni del

1.   Konsolidirana davčna osnova se vsako davčno leto razdeli med člane skupine na podlagi formule za porazdelitev. Pri določitvi porazdeljenega deleža člana skupine A je formula naslednja, pri čemer so faktorji prodaje, dela in sredstev
  enako ponderirani
  :

1.   Konsolidirana davčna osnova se vsako davčno leto razdeli med člane skupine na podlagi formule za porazdelitev. Pri določitvi porazdeljenega deleža člana skupine A je formula naslednja, pri čemer so
  zajeti
  faktorji prodaje, dela in sredstev:

Sprememba 31

Predlog direktive

Člen 86 – odstavek 1 – enačba

Formula

Formula

Sprememba 32

Predlog direktive

Člen 110 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Komisija v sodelovanju z davčnimi upravami držav članic pripravi enoten obrazec za davčno napoved.

Sprememba 33

Predlog direktive

Člen 122 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Glavni davčni organ lahko začne in usklajuje revizije za člane skupine. Revizija se lahko začne izvajati tudi na zahtevo pristojnega organa.

1.   Glavni davčni organ lahko začne in usklajuje revizije za člane skupine. Revizija se lahko začne izvajati tudi na zahtevo pristojnega organa
  v državi članici, v kateri ima član skupine sedež
  .

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 123 a (novo)

Člen 123a

Forum o CCCTB

Komisija vzpostavi forum o CCCTB na katerega lahko družbe in države članice naslovijo vprašanja in spore, povezane s CCCTB. Ta forum zagotovi smernice za družbe in države članice.

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 130

Komisija obvesti Evropski parlament o delegiranih aktih, ki jih sprejme Komisija, o kakršnem koli nasprotovanju delegiranim aktom ali o preklicu pooblastila s strani Sveta.

Komisija obvesti Evropski parlament o delegiranih aktih, ki jih sprejme Komisija, o kakršnem koli nasprotovanju delegiranim aktom ali o preklicu pooblastila s strani Sveta.
  Člani pristojnega odbora Evropskega parlamenta bi morali biti obveščen o vsaki prihodnji oceni instrumenta.

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 132 a (novo)

Člen 132a

MSP, ki poslujejo čezmejno

Komisija do ... (4) pripravi orodje, ki MSP, ki poslujejo čezmejno, omogoča, da se prostovoljno vključijo v sistem CCCTB.

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 133

Pet let po začetku veljavnosti te direktive Komisija pregleda njeno uporabo in poroča Svetu o izvajanju te direktive. Poročilo vsebuje
  zlasti
  analizo učinka mehanizma iz poglavja XVI te direktive na razporeditev davčnih osnov med države članice.

Pet let po začetku veljavnosti te direktive Komisija do ... (5) pregleda uporabo te direktive in poroča
  Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju direktive. Poročilo
  med drugim
  vsebuje analizo
  , ki temelji na neodvisni oceni:

| (a) | učinka mehanizma iz poglavja XVI na razporeditev davčnih osnov med države članice
  in učinka na njihove davčne prihodke; |
| --- | --- |

(a)

učinka mehanizma iz poglavja XVI na razporeditev davčnih osnov med države članice
  in učinka na njihove davčne prihodke;

| (b) | uporabe in uporabnosti te direktive za MSP; |
| --- | --- |

(b)

uporabe in uporabnosti te direktive za MSP;

| (c) | prednosti in slabosti določitve sistema kot obveznega za MSP; |
| --- | --- |

(c)

prednosti in slabosti določitve sistema kot obveznega za MSP;

| (d) | socialno-ekonomske posledice te direktive, vključno z učinkom na globalno delovanje družb in konkurenčnost upravičenih in neupravičenih družb; |
| --- | --- |

(d)

socialno-ekonomske posledice te direktive, vključno z učinkom na globalno delovanje družb in konkurenčnost upravičenih in neupravičenih družb;

| (e) | učinka na pošteno in pravično pobiranje davkov v državah članicah; |
| --- | --- |

(e)

učinka na pošteno in pravično pobiranje davkov v državah članicah;

| (f) | prednosti in slabosti uvedbe minimalnih davčnih stopenj. |
| --- | --- |

(f)

prednosti in slabosti uvedbe minimalnih davčnih stopenj.

Kadar je primerno, Komisija pripravi predlog za spremembo te direktive najpozneje do leta 2020. Komisija do ... (6) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o možnih posledicah te direktive za notranji trg, s posebnim poudarkom na možnem izkrivljanju konkurence med družbami, za katere velja ureditev iz te direktive, in tistimi, ki ne izpolnjujejo konsolidacijskih meril.

Sprememba 38

Predlog direktive

Priloga 3 –naslov 5 – točka 4

Versicherungsteuer

črtano

---

(1)  

  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

(2)  
  Prvi dan meseca po izteku dveh let od datuma uporabe te direktive.

(3)  
  Prvi dan meseca po izteku petih let od datuma uporabe te direktive.

(4)  
  Prvi dan meseca po izteku dveh let od začetka veljavnosti te direktive.

(5)  
  Prvi dan meseca po izteku petih let od začetka veljavnosti te direktive.

(6)  
  Prvi dan meseca po izteku dveh let od začetka veljavnosti te direktive.

---

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/144 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/144

---

Četrtek, 19. april 2012Obdavčitev energentov in električne energije *

P7_TA(2012)0136

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/96/ES o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (COM(2011)0169 – C7-0105/2011 – 2011/0092(CNS))

2013/C 258 E/26

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0169), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0169),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0105/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0105/2011),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 oblikovali bolgarski parlament ter španski Kongres in Senat, v katerih ugotavljajo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 oblikovali bolgarski parlament ter španski Kongres in Senat, v katerih ugotavljajo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0052/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0052/2012),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Direktiva Sveta 2003/96/ES je bila sprejeta, da bi se zagotovilo pravilno delovanje notranjega trga v zvezi z obdavčitvijo energentov in električne energije. V skladu s členom 6 Pogodbe so zahteve glede varstva okolja vključene med pogoje Direktive, predvsem v luči Kjotskega protokola. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

(1)

Direktiva Sveta 2003/96/ES je bila sprejeta, da bi se zagotovilo pravilno delovanje notranjega trga v zvezi z obdavčitvijo energentov in električne energije. V skladu s členom 6 Pogodbe so zahteve glede varstva okolja vključene med pogoje Direktive, predvsem v luči Kjotskega protokola.

| (1) | Direktiva Sveta 2003/96/ES je bila sprejeta, da bi se zagotovilo pravilno delovanje notranjega trga v zvezi z obdavčitvijo energentov in električne energije. V skladu s členom 11 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) so zahteve glede varstva okolja vključene med pogoje Direktive, predvsem v luči Kjotskega protokola.
  V skladu s členom 9 PDEU se ugotavlja, ali se zadostno upošteva varovanje človekovega zdravja, na primer v kontekstu onesnaževanja zraka. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 2003/96/ES je bila sprejeta, da bi se zagotovilo pravilno delovanje notranjega trga v zvezi z obdavčitvijo energentov in električne energije. V skladu s členom 11 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) so zahteve glede varstva okolja vključene med pogoje Direktive, predvsem v luči Kjotskega protokola.
  V skladu s členom 9 PDEU se ugotavlja, ali se zadostno upošteva varovanje človekovega zdravja, na primer v kontekstu onesnaževanja zraka.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| (1a) | Pri tako obširnem in bistvenem vprašanju, kot je obdavčitev energije v Uniji, ni mogoče upoštevati zgolj zahtev podnebne in okoljske politike, pa naj bodo še tako nujne. Za Unijo so cilji energetske in industrijske politike prav tako pomembni. Da bi notranji trg na področju energije deloval ustrezno in učinkovito, je treba vse pobude in zakonodajo Unije, povezane s tem področjem, stalno in skrbno usklajevati. Predlogi sprememb k Direktivi 2003/96/ES bi morali biti skladni z drugimi politikami, povezanimi z energijo, obenem pa bi morale biti te politike ustrezno prilagojene okviru za obdavčitev energije. Odločno bi bilo treba obravnavati predvsem obstoječe težave v sistemu Unije za trgovanje z emisijami po Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti, da bo sistem učinkovito deloval. Kakršna koli neskladnost bi namreč ovirala uresničevanje dolgoročnih ciljev Unije glede doseganja pametne, trajnostne in vključujoče rasti. (1) |
| --- | --- |

(1a)

Pri tako obširnem in bistvenem vprašanju, kot je obdavčitev energije v Uniji, ni mogoče upoštevati zgolj zahtev podnebne in okoljske politike, pa naj bodo še tako nujne. Za Unijo so cilji energetske in industrijske politike prav tako pomembni. Da bi notranji trg na področju energije deloval ustrezno in učinkovito, je treba vse pobude in zakonodajo Unije, povezane s tem področjem, stalno in skrbno usklajevati. Predlogi sprememb k Direktivi 2003/96/ES bi morali biti skladni z drugimi politikami, povezanimi z energijo, obenem pa bi morale biti te politike ustrezno prilagojene okviru za obdavčitev energije. Odločno bi bilo treba obravnavati predvsem obstoječe težave v sistemu Unije za trgovanje z emisijami po Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti, da bo sistem učinkovito deloval. Kakršna koli neskladnost bi namreč ovirala uresničevanje dolgoročnih ciljev Unije glede doseganja pametne, trajnostne in vključujoče rasti. (1)

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| (2) | Treba
  je zagotoviti neprekinjeno pravilno
  delovanje notranjega trga v okviru novih zahtev, ki se nanašajo na omejevanje podnebnih sprememb, uporabo obnovljivih energetskih virov in varčevanje z energijo, kot potrjujejo sklepi predsedstva Evropskega Sveta z dne 8. in 9. marca 2007 ter 11. in 12. decembra 2008. |
| --- | --- |

(2)

Treba
  je zagotoviti neprekinjeno pravilno
  delovanje notranjega trga v okviru novih zahtev, ki se nanašajo na omejevanje podnebnih sprememb, uporabo obnovljivih energetskih virov in varčevanje z energijo, kot potrjujejo sklepi predsedstva Evropskega Sveta z dne 8. in 9. marca 2007 ter 11. in 12. decembra 2008.

| (2) | Zagotoviti bi bilo
  treba
  najboljše možno
  delovanje notranjega trga v okviru novih zahtev, ki se nanašajo na omejevanje podnebnih sprememb, uporabo obnovljivih virov energije in varčevanje z energijo, kot potrjujejo sklepi predsedstva Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007 ter 11. in 12. decembra 2008.
  Zato bi bilo treba zagotoviti dosledno obravnavo energetskih virov iz Direktive 2003/96/ES, da bi se vzpostavili enaki pogoji za porabnike energije ne glede na energetski vir, ki ga uporabljajo. |
| --- | --- |

(2)

Zagotoviti bi bilo
  treba
  najboljše možno
  delovanje notranjega trga v okviru novih zahtev, ki se nanašajo na omejevanje podnebnih sprememb, uporabo obnovljivih virov energije in varčevanje z energijo, kot potrjujejo sklepi predsedstva Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007 ter 11. in 12. decembra 2008.
  Zato bi bilo treba zagotoviti dosledno obravnavo energetskih virov iz Direktive 2003/96/ES, da bi se vzpostavili enaki pogoji za porabnike energije ne glede na energetski vir, ki ga uporabljajo.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) | Obdavčitev energentov bi morala biti tehnološko nevtralna, da bi tako omogočili razvoj novih tehnologij. |
| --- | --- |

(2a)

Obdavčitev energentov bi morala biti tehnološko nevtralna, da bi tako omogočili razvoj novih tehnologij.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| (3) | Obdavčitev emisij CO2 je za države članice
  lahko
  stroškovno učinkovito sredstvo, s katerim lahko dosežejo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je potrebno v skladu z Odločbo 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, in sicer pri virih, ki niso zajeti s sistemom Unije v okviru Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/16/ES. Zaradi potencialne vloge obdavčitve CO2 so za pravilno delovanje notranjega trga potrebni skupni predpisi o navedeni obdavčitvi. |
| --- | --- |

(3)

Obdavčitev emisij CO2 je za države članice
  lahko
  stroškovno učinkovito sredstvo, s katerim lahko dosežejo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je potrebno v skladu z Odločbo 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, in sicer pri virih, ki niso zajeti s sistemom Unije v okviru Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/16/ES. Zaradi potencialne vloge obdavčitve CO2 so za pravilno delovanje notranjega trga potrebni skupni predpisi o navedeni obdavčitvi.

| (3) | Obdavčitev emisij CO2 je za države članice
  v splošnem
  stroškovno učinkovito sredstvo, s katerim lahko dosežejo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je potrebno v skladu z Odločbo 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, in sicer pri virih, ki niso zajeti s sistemom Unije v okviru Direktive 2003/87/ES
  .
  Zaradi
  trenutne in
  potencialne vloge obdavčitve CO2 so za pravilno delovanje notranjega trga potrebni skupni predpisi o navedeni obdavčitvi. |
| --- | --- |

(3)

Obdavčitev emisij CO2 je za države članice
  v splošnem
  stroškovno učinkovito sredstvo, s katerim lahko dosežejo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je potrebno v skladu z Odločbo 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, in sicer pri virih, ki niso zajeti s sistemom Unije v okviru Direktive 2003/87/ES
  .
  Zaradi
  trenutne in
  potencialne vloge obdavčitve CO2 so za pravilno delovanje notranjega trga potrebni skupni predpisi o navedeni obdavčitvi.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Obdavčitev energije ne sme zajemati energetske predelave odpadkov, zlasti pa ne uporabe odpadkov kot nadomestnega goriva, ker je namen Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih (2) proizvajalce in imetnike odpadkov poziva, naj odpadke odstranjujejo na način, ki je energetsko kar najbolj učinkovit in gospodaren z viri, ter daje prednost energetski predelavi pred odstranjevanjem. |
| --- | --- |

(4a)

Obdavčitev energije ne sme zajemati energetske predelave odpadkov, zlasti pa ne uporabe odpadkov kot nadomestnega goriva, ker je namen Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih (2) proizvajalce in imetnike odpadkov poziva, naj odpadke odstranjujejo na način, ki je energetsko kar najbolj učinkovit in gospodaren z viri, ter daje prednost energetski predelavi pred odstranjevanjem.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 b (novo)

| (4b) | Države članice bi morale tudi ohraniti pravico, da uporabijo nižjo raven splošne obdavčitve porabe energije, vključno s stopnjo nič, za porabo energentov in električne energije, ki se uporabljajo pri kmetijskih, vrtnarskih ali ribogojniških dejavnostih ter v gozdarstvu. |
| --- | --- |

(4b)

Države članice bi morale tudi ohraniti pravico, da uporabijo nižjo raven splošne obdavčitve porabe energije, vključno s stopnjo nič, za porabo energentov in električne energije, ki se uporabljajo pri kmetijskih, vrtnarskih ali ribogojniških dejavnostih ter v gozdarstvu.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| (5) | Zato je treba zagotoviti, da bo obdavčitev energije sestavljena iz dveh elementov, obdavčitve CO2 in splošne obdavčitve porabe energije. Da bi se obdavčitev energije prilagodila delovanju sistema Unije v okviru Direktive 2003/87/ES, je treba od držav članic zahtevati, da jasno ločijo med navedenima dvema elementoma. S tem bi se omogočila tudi jasna obravnava goriv, ki bodisi so biomasa ali ki so pridobljena iz biomase. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba zagotoviti, da bo obdavčitev energije sestavljena iz dveh elementov, obdavčitve CO2 in splošne obdavčitve porabe energije. Da bi se obdavčitev energije prilagodila delovanju sistema Unije v okviru Direktive 2003/87/ES, je treba od držav članic zahtevati, da jasno ločijo med navedenima dvema elementoma. S tem bi se omogočila tudi jasna obravnava goriv, ki bodisi so biomasa ali ki so pridobljena iz biomase.

| (5) | Zato bi bilo treba zagotoviti, da bo obdavčitev energije sestavljena iz dveh elementov, obdavčitve CO2 in splošne obdavčitve porabe energije. Da bi se obdavčitev energije prilagodila delovanju sistema Unije v okviru Direktive 2003/87/ES, bi bilo treba od držav članic zahtevati, da jasno ločijo med navedenima dvema elementoma. S tem bi se omogočila tudi jasna obravnava goriv, ki bodisi so biomasa ali ki so pridobljena iz biomase
  , glede na prednosti, ki jih ponujajo kot obnovljiv vir energije, ki je poceni in skoraj nevtralen, kar zadeva toplogredne pline, pod pogojem, da izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 17 Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. Komisija mora Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem preučuje, ali je treba v okvir cilja varovanja človekovega zdravja poleg emisij CO2 vključiti tudi emisije drugih škodljivih plinov. (3) |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba zagotoviti, da bo obdavčitev energije sestavljena iz dveh elementov, obdavčitve CO2 in splošne obdavčitve porabe energije. Da bi se obdavčitev energije prilagodila delovanju sistema Unije v okviru Direktive 2003/87/ES, bi bilo treba od držav članic zahtevati, da jasno ločijo med navedenima dvema elementoma. S tem bi se omogočila tudi jasna obravnava goriv, ki bodisi so biomasa ali ki so pridobljena iz biomase
  , glede na prednosti, ki jih ponujajo kot obnovljiv vir energije, ki je poceni in skoraj nevtralen, kar zadeva toplogredne pline, pod pogojem, da izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 17 Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. Komisija mora Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem preučuje, ali je treba v okvir cilja varovanja človekovega zdravja poleg emisij CO2 vključiti tudi emisije drugih škodljivih plinov. (3)

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| (6) | Vsakega izmed teh elementov je treba izračunati na podlagi objektivnih meril, ki omogočajo enako obravnavo različnih energetskih virov. Pri obdavčitvi CO2 se je treba sklicevati na emisije CO2, ki jih povzroča uporaba vsakega zadevnega energenta, in pri tem uporabiti faktorje emisije CO2, določene v Odločbi Komisije 2007/589/ES z dne 18. julija 2007 o določitvi smernic za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta. Pri splošni obdavčitvi porabe energije se je treba sklicevati na energijsko vsebnost različnih energentov in električne energije, kot je navedeno v Direktivi 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/76/EGS. V tem okviru je treba upoštevati okoljske koristi biomase ali proizvodov, pridobljenih iz biomase. Ti proizvodi morajo biti obdavčeni na podlagi faktorjev emisije CO2, določenih v Odločbi 2007/589/ES za biomaso ali proizvode, pridobljene iz biomase, ter njihove energijske vsebnosti, kot je opredeljeno v Prilogi III Direktive 2009/28/ES. Biogoriva in tekoča biogoriva, opredeljena v členu 2(h) in (i) Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, so daleč najpomembnejša zadevna kategorija. Ker so okoljske prednosti teh proizvodov različne, odvisno od tega, ali se skladajo s trajnostnimi merili iz člena 17 navedene Direktive, bi se morale specifične referenčne vrednosti za biomaso in proizvode, pridobljene iz biomase, uporabljati le, kadar so izpolnjena ta merila. |
| --- | --- |

(6)

Vsakega izmed teh elementov je treba izračunati na podlagi objektivnih meril, ki omogočajo enako obravnavo različnih energetskih virov. Pri obdavčitvi CO2 se je treba sklicevati na emisije CO2, ki jih povzroča uporaba vsakega zadevnega energenta, in pri tem uporabiti faktorje emisije CO2, določene v Odločbi Komisije 2007/589/ES z dne 18. julija 2007 o določitvi smernic za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta. Pri splošni obdavčitvi porabe energije se je treba sklicevati na energijsko vsebnost različnih energentov in električne energije, kot je navedeno v Direktivi 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/76/EGS. V tem okviru je treba upoštevati okoljske koristi biomase ali proizvodov, pridobljenih iz biomase. Ti proizvodi morajo biti obdavčeni na podlagi faktorjev emisije CO2, določenih v Odločbi 2007/589/ES za biomaso ali proizvode, pridobljene iz biomase, ter njihove energijske vsebnosti, kot je opredeljeno v Prilogi III Direktive 2009/28/ES. Biogoriva in tekoča biogoriva, opredeljena v členu 2(h) in (i) Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, so daleč najpomembnejša zadevna kategorija. Ker so okoljske prednosti teh proizvodov različne, odvisno od tega, ali se skladajo s trajnostnimi merili iz člena 17 navedene Direktive, bi se morale specifične referenčne vrednosti za biomaso in proizvode, pridobljene iz biomase, uporabljati le, kadar so izpolnjena ta merila.

| (6) | Vsakega izmed teh elementov bi bilo treba izračunati na podlagi objektivnih meril, ki omogočajo enako obravnavo različnih energetskih virov. Pri obdavčitvi CO2
  bi se bilo treba sklicevati na emisije CO2, ki jih povzroča uporaba vsakega zadevnega energenta, in pri tem uporabiti faktorje emisije CO2, določene v Odločbi Komisije 2007/589/ES z dne 18. julija 2007 o določitvi smernic za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov v skladu z Direktivo 2003/87/ES. Pri splošni obdavčitvi porabe energije bi se bilo treba sklicevati na energijsko vsebnost različnih energentov in električne energije, kot je navedeno v Direktivi 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah. V tem okviru bi bilo treba upoštevati okoljske koristi biomase ali proizvodov, pridobljenih iz biomase. Ti proizvodi bi morali biti obdavčeni na podlagi faktorjev emisije CO2, določenih v Odločbi 2007/589/ES za biomaso ali proizvode, pridobljene iz biomase, ter njihove energijske vsebnosti, kot je opredeljeno v Prilogi III Direktive 2009/28/ES. Biogoriva in tekoča biogoriva, opredeljena v členu 2(h) in (i) Direktive 2009/28/ES, so daleč najpomembnejša zadevna kategorija.Ker so okoljske prednosti teh proizvodov različne, odvisno od tega, ali se skladajo s trajnostnimi merili iz člena 17 navedene Direktive, bi se morale specifične referenčne vrednosti za biomaso in proizvode, pridobljene iz biomase, uporabljati le, kadar so izpolnjena ta merila.
  Takoj ko bodo v Direktivi 2009/28/ES določena trajnostna merila za proizvode iz biomase, ki niso biogorivo ali tekoče biogorivo, bi bilo treba te specifične referenčne vrednosti uporabiti za proizvode iz biomase, ki niso biogoriva, le če so skladni z zgoraj navedenimi merili
  . |
| --- | --- |

(6)

Vsakega izmed teh elementov bi bilo treba izračunati na podlagi objektivnih meril, ki omogočajo enako obravnavo različnih energetskih virov. Pri obdavčitvi CO2
  bi se bilo treba sklicevati na emisije CO2, ki jih povzroča uporaba vsakega zadevnega energenta, in pri tem uporabiti faktorje emisije CO2, določene v Odločbi Komisije 2007/589/ES z dne 18. julija 2007 o določitvi smernic za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov v skladu z Direktivo 2003/87/ES. Pri splošni obdavčitvi porabe energije bi se bilo treba sklicevati na energijsko vsebnost različnih energentov in električne energije, kot je navedeno v Direktivi 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah. V tem okviru bi bilo treba upoštevati okoljske koristi biomase ali proizvodov, pridobljenih iz biomase. Ti proizvodi bi morali biti obdavčeni na podlagi faktorjev emisije CO2, določenih v Odločbi 2007/589/ES za biomaso ali proizvode, pridobljene iz biomase, ter njihove energijske vsebnosti, kot je opredeljeno v Prilogi III Direktive 2009/28/ES. Biogoriva in tekoča biogoriva, opredeljena v členu 2(h) in (i) Direktive 2009/28/ES, so daleč najpomembnejša zadevna kategorija.Ker so okoljske prednosti teh proizvodov različne, odvisno od tega, ali se skladajo s trajnostnimi merili iz člena 17 navedene Direktive, bi se morale specifične referenčne vrednosti za biomaso in proizvode, pridobljene iz biomase, uporabljati le, kadar so izpolnjena ta merila.
  Takoj ko bodo v Direktivi 2009/28/ES določena trajnostna merila za proizvode iz biomase, ki niso biogorivo ali tekoče biogorivo, bi bilo treba te specifične referenčne vrednosti uporabiti za proizvode iz biomase, ki niso biogoriva, le če so skladni z zgoraj navedenimi merili
  .

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| (7) | Obdavčitev CO2
  je treba prilagoditi učinku Direktive 2003/87/ES, da bi ga ustrezno dopolnjevala. Navedena obdavčitev se mora uporabljati za vse oblike uporabe energentov – tudi za druge namene razen ogrevanja –, ki povzročajo emisije CO2 v napravah v smislu navedene direktive pod pogojem, da zadevna naprava ni vključena v sistem trgovanja z emisijami v okviru navedene direktive. Ker pa skupna uporaba obeh instrumentov ne bi dovoljevala zmanjšanj emisij, ki bi bila na splošno večja od zmanjšanj, doseženih v okviru samega sistema za trgovanje z emisijami, temveč bi samo povečala skupni strošek teh zmanjšanj, se obdavčitev CO2 ne sme uporabljati za porabo v napravah, ki so vključene v sistem Unije. |
| --- | --- |

(7)

Obdavčitev CO2
  je treba prilagoditi učinku Direktive 2003/87/ES, da bi ga ustrezno dopolnjevala. Navedena obdavčitev se mora uporabljati za vse oblike uporabe energentov – tudi za druge namene razen ogrevanja –, ki povzročajo emisije CO2 v napravah v smislu navedene direktive pod pogojem, da zadevna naprava ni vključena v sistem trgovanja z emisijami v okviru navedene direktive. Ker pa skupna uporaba obeh instrumentov ne bi dovoljevala zmanjšanj emisij, ki bi bila na splošno večja od zmanjšanj, doseženih v okviru samega sistema za trgovanje z emisijami, temveč bi samo povečala skupni strošek teh zmanjšanj, se obdavčitev CO2 ne sme uporabljati za porabo v napravah, ki so vključene v sistem Unije.

| (7) | Obdavčitev CO2
  bi bilo treba prilagoditi učinku Direktive 2003/87/ES, da bi ga ustrezno dopolnjevala. Navedeno obdavčitev bi bilo treba uporabljati za vse oblike uporabe energentov – tudi za druge namene razen ogrevanja –, ki povzročajo emisije CO2 v napravah v smislu navedene direktive pod pogojem, da zadevna naprava ni vključena v sistem trgovanja z emisijami v okviru navedene direktive. Ker pa skupna uporaba obeh instrumentov ne bi dovoljevala zmanjšanj emisij, ki bi bila na splošno večja od zmanjšanj, doseženih v okviru samega sistema za trgovanje z emisijami, temveč bi samo povečala skupni strošek teh zmanjšanj, se obdavčitev CO2 ne sme uporabljati za
  neposredno ali posredno
  porabo v napravah, ki so vključene v sistem Unije.
  Dvojna obremenitev v obliki dvojnega obdavčevanja in podvajanja predpisov bi povzročila izkrivljanje konkurence, zato jo je treba izključiti. |
| --- | --- |

(7)

Obdavčitev CO2
  bi bilo treba prilagoditi učinku Direktive 2003/87/ES, da bi ga ustrezno dopolnjevala. Navedeno obdavčitev bi bilo treba uporabljati za vse oblike uporabe energentov – tudi za druge namene razen ogrevanja –, ki povzročajo emisije CO2 v napravah v smislu navedene direktive pod pogojem, da zadevna naprava ni vključena v sistem trgovanja z emisijami v okviru navedene direktive. Ker pa skupna uporaba obeh instrumentov ne bi dovoljevala zmanjšanj emisij, ki bi bila na splošno večja od zmanjšanj, doseženih v okviru samega sistema za trgovanje z emisijami, temveč bi samo povečala skupni strošek teh zmanjšanj, se obdavčitev CO2 ne sme uporabljati za
  neposredno ali posredno
  porabo v napravah, ki so vključene v sistem Unije.
  Dvojna obremenitev v obliki dvojnega obdavčevanja in podvajanja predpisov bi povzročila izkrivljanje konkurence, zato jo je treba izključiti.

Sprememba 51

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| (8) | V interesu davčne nevtralnosti se morajo za vsak element obdavčitve uporabljati iste najnižje ravni obdavčitve vseh energentov, danih v določeno uporabo. Ko se torej predpišejo enake najnižje ravni obdavčitve, morajo države članice tudi zaradi davčne nevtralnosti zagotoviti enake ravni nacionalne obdavčitve za vse zadevne proizvode. Kjer je to potrebno, je treba za namene poenotenja teh ravni določiti prehodna obdobja. |
| --- | --- |

(8)

V interesu davčne nevtralnosti se morajo za vsak element obdavčitve uporabljati iste najnižje ravni obdavčitve vseh energentov, danih v določeno uporabo. Ko se torej predpišejo enake najnižje ravni obdavčitve, morajo države članice tudi zaradi davčne nevtralnosti zagotoviti enake ravni nacionalne obdavčitve za vse zadevne proizvode. Kjer je to potrebno, je treba za namene poenotenja teh ravni določiti prehodna obdobja.

črtano

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| (11) | Zagotoviti je treba, da bodo najnižje ravni obdavčitve ohranile svoj želen učinek.
  Ker obdavčitev CO2 dopolnjuje delovanje Direktive 2003/87/ES, je treba tržno ceno pravic do emisije pozorno spremljati v rednih pregledih Direktive, kar je dolžnost Komisije. Najnižje ravni splošne obdavčitve porabe energije je treba redno samodejno usklajevati, da bi se upošteval razvoj njihove prave vrednosti in s tem ohranila trenutna raven uskladitve stopnje; da bi se zmanjšalo nihanje, ki je posledica cen energije in hrane, je treba to usklajevanje opraviti na podlagi sprememb v vseevropskem usklajenem indeksu potrošniških cen z izjemo energije in nepredelane hrane, ki ga je objavil Eurostat
  . |
| --- | --- |

(11)

Zagotoviti je treba, da bodo najnižje ravni obdavčitve ohranile svoj želen učinek.
  Ker obdavčitev CO2 dopolnjuje delovanje Direktive 2003/87/ES, je treba tržno ceno pravic do emisije pozorno spremljati v rednih pregledih Direktive, kar je dolžnost Komisije. Najnižje ravni splošne obdavčitve porabe energije je treba redno samodejno usklajevati, da bi se upošteval razvoj njihove prave vrednosti in s tem ohranila trenutna raven uskladitve stopnje; da bi se zmanjšalo nihanje, ki je posledica cen energije in hrane, je treba to usklajevanje opraviti na podlagi sprememb v vseevropskem usklajenem indeksu potrošniških cen z izjemo energije in nepredelane hrane, ki ga je objavil Eurostat
  .

| (11) | Zagotoviti bi bilo treba, da bodo najnižje ravni obdavčitve ohranile svoj želen učinek.
  Najnižje ravni splošne obdavčitve porabe energije bi bilo zato treba redno pregledovati
  . |
| --- | --- |

(11)

Zagotoviti bi bilo treba, da bodo najnižje ravni obdavčitve ohranile svoj želen učinek.
  Najnižje ravni splošne obdavčitve porabe energije bi bilo zato treba redno pregledovati
  .

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 11 a (novo)

| (11a) | Glede na zapleteno naravo zahtev, ki naj bi jih izpolnjevala elementa novega sistema, tj. obdavčitev energije in obdavčitev CO2, bi bilo treba na vseh ravneh določiti jasna pravila, ki zagotavljajo obvladljivost upravljanja in so v interesu vseh potrošnikov pregledna in razumljiva. |
| --- | --- |

(11a)

Glede na zapleteno naravo zahtev, ki naj bi jih izpolnjevala elementa novega sistema, tj. obdavčitev energije in obdavčitev CO2, bi bilo treba na vseh ravneh določiti jasna pravila, ki zagotavljajo obvladljivost upravljanja in so v interesu vseh potrošnikov pregledna in razumljiva.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| (12) | Na področju pogonskih goriv ugodnejša najnižja raven obdavčitve, ki velja za plinsko olje, tj. proizvod, katerega večji del je bil prvotno dan v poslovno uporabo in s tem tradicionalno obdavčen po nižji ravni, ustvarja učinek izkrivljanja v zvezi z bencinom, njegovim glavnim konkurenčnim gorivom. Člen 7 Direktive 2003/96/ES zato opredeljuje prve korake za postopno uskladitev z najnižjo ravnjo obdavčitve, ki velja za bencin. To uskladitev je treba dokončati in postopoma ustvariti razmere, v katerih bosta plinsko olje in bencin obdavčena na isti ravni. |
| --- | --- |

(12)

Na področju pogonskih goriv ugodnejša najnižja raven obdavčitve, ki velja za plinsko olje, tj. proizvod, katerega večji del je bil prvotno dan v poslovno uporabo in s tem tradicionalno obdavčen po nižji ravni, ustvarja učinek izkrivljanja v zvezi z bencinom, njegovim glavnim konkurenčnim gorivom. Člen 7 Direktive 2003/96/ES zato opredeljuje prve korake za postopno uskladitev z najnižjo ravnjo obdavčitve, ki velja za bencin. To uskladitev je treba dokončati in postopoma ustvariti razmere, v katerih bosta plinsko olje in bencin obdavčena na isti ravni.

črtano

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 a (novo)

| (12a) | Uvedba nove davčne strukture je povezana s povišanjem stopnje obdavčitve plinsko olje, da bi jo uskladili s stopnjo obdavčitve bencina. To lahko postavi pod vprašaj tako odločitev v okviru industrijske politike avtomobilske industrije Unije, da se bo osredotočila na čiste in energetsko učinkovite konvencionalne motorje z notranjim zgorevanjem, kot tudi doseganje ciljev Unije glede zmanjševanja emisij CO2, saj je mogoče določene mejne vrednosti CO2 doseči le z ustreznim deležem vozil z plinskim oljem. V zvezi s tem bi bilo treba sprejeti ustrezne prožne ukrepe za zagotovitev, da ne bi bila ogrožena konkurenčnost avtomobilskega sektorja in uspeh strategije za zmanjšanje emisij CO2 v tem sektorju. Prometne davke, davke ob registraciji vozila in letne davke na lastništvo avtomobila bi bilo treba uskladiti in jih dosledno določati le na podlagi emisij CO2 iz vozil. |
| --- | --- |

(12a)

Uvedba nove davčne strukture je povezana s povišanjem stopnje obdavčitve plinsko olje, da bi jo uskladili s stopnjo obdavčitve bencina. To lahko postavi pod vprašaj tako odločitev v okviru industrijske politike avtomobilske industrije Unije, da se bo osredotočila na čiste in energetsko učinkovite konvencionalne motorje z notranjim zgorevanjem, kot tudi doseganje ciljev Unije glede zmanjševanja emisij CO2, saj je mogoče določene mejne vrednosti CO2 doseči le z ustreznim deležem vozil z plinskim oljem. V zvezi s tem bi bilo treba sprejeti ustrezne prožne ukrepe za zagotovitev, da ne bi bila ogrožena konkurenčnost avtomobilskega sektorja in uspeh strategije za zmanjšanje emisij CO2 v tem sektorju. Prometne davke, davke ob registraciji vozila in letne davke na lastništvo avtomobila bi bilo treba uskladiti in jih dosledno določati le na podlagi emisij CO2 iz vozil.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| (14) | Obstaja tudi potreba po omejitvi morebitnega vpliva
  obdavčitve CO2

  na stroške sektorjev ali podsektorjev, ki naj bi bili izpostavljeni velikemu tveganju
  premestitve emisij CO2 v smislu člena 10a(13) Direktive 2003/87/ES
  . V skladu s tem je treba opredeliti ustrezne
  prehodne
  ukrepe, ki pa morajo ohraniti tudi okoljsko učinkovitost obdavčitve CO2. |
| --- | --- |

(14)

Obstaja tudi potreba po omejitvi morebitnega vpliva
  obdavčitve CO2

  na stroške sektorjev ali podsektorjev, ki naj bi bili izpostavljeni velikemu tveganju
  premestitve emisij CO2 v smislu člena 10a(13) Direktive 2003/87/ES
  . V skladu s tem je treba opredeliti ustrezne
  prehodne
  ukrepe, ki pa morajo ohraniti tudi okoljsko učinkovitost obdavčitve CO2.

| (14) | Obstaja tudi potreba po omejitvi morebitnega vpliva
  nove davčne strukture
  na stroške sektorjev ali podsektorjev, ki naj bi bili izpostavljeni velikemu tveganju
  selitve virov CO2

  . V skladu s tem bi bilo treba opredeliti ustrezne ukrepe, ki pa morajo ohraniti tudi okoljsko učinkovitost obdavčitve CO2. |
| --- | --- |

(14)

Obstaja tudi potreba po omejitvi morebitnega vpliva
  nove davčne strukture
  na stroške sektorjev ali podsektorjev, ki naj bi bili izpostavljeni velikemu tveganju
  selitve virov CO2

  . V skladu s tem bi bilo treba opredeliti ustrezne ukrepe, ki pa morajo ohraniti tudi okoljsko učinkovitost obdavčitve CO2.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 a (novo)

| (14a) | Kakršno koli prestrukturiranje obdavčitve energije bi moralo zagotoviti, da sektorji, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami po Direktivi 2003/87/ES, niso v slabšem položaju kot sektorji, ki so vključena v ta sistem. |
| --- | --- |

(14a)

Kakršno koli prestrukturiranje obdavčitve energije bi moralo zagotoviti, da sektorji, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami po Direktivi 2003/87/ES, niso v slabšem položaju kot sektorji, ki so vključena v ta sistem.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| (15) | Člen 5 Direktive 2003/96/ES v nekaterih primerih dovoljuje uporabo diferenciranih ravni obdavčitve. Da pa bi se zagotovila skladnost signala cene CO2, je treba možnost držav članic za diferenciacijo nacionalnih ravni omejiti na splošno obdavčitev porabe energije. Poleg tega možnost uporabe nižje ravni obdavčitve za pogonsko gorivo, ki ga uporabljajo taksiji, ni več združljiva s ciljem politik, ki spodbujajo nadomestna goriva in energetske nosilce ter uporabo čistejših vozil v mestnem prometu, zato jo je treba odstraniti. |
| --- | --- |

(15)

Člen 5 Direktive 2003/96/ES v nekaterih primerih dovoljuje uporabo diferenciranih ravni obdavčitve. Da pa bi se zagotovila skladnost signala cene CO2, je treba možnost držav članic za diferenciacijo nacionalnih ravni omejiti na splošno obdavčitev porabe energije. Poleg tega možnost uporabe nižje ravni obdavčitve za pogonsko gorivo, ki ga uporabljajo taksiji, ni več združljiva s ciljem politik, ki spodbujajo nadomestna goriva in energetske nosilce ter uporabo čistejših vozil v mestnem prometu, zato jo je treba odstraniti.

| (15) | Člen 5 Direktive 2003/96/ES v nekaterih primerih dovoljuje uporabo diferenciranih ravni obdavčitve. Da pa bi se zagotovila skladnost signala cene CO2, bi bilo treba možnost držav članic za diferenciacijo nacionalnih ravni omejiti na splošno obdavčitev porabe energije. Poleg tega možnost uporabe nižje ravni obdavčitve za pogonsko gorivo
  na osnovi nafte
  , ki ga uporabljajo taksiji, ni več združljiva s ciljem politik, ki spodbujajo nadomestna goriva in energetske nosilce ter uporabo čistejših vozil v mestnem prometu, zato bi jo bilo treba odpraviti. |
| --- | --- |

(15)

Člen 5 Direktive 2003/96/ES v nekaterih primerih dovoljuje uporabo diferenciranih ravni obdavčitve. Da pa bi se zagotovila skladnost signala cene CO2, bi bilo treba možnost držav članic za diferenciacijo nacionalnih ravni omejiti na splošno obdavčitev porabe energije. Poleg tega možnost uporabe nižje ravni obdavčitve za pogonsko gorivo
  na osnovi nafte
  , ki ga uporabljajo taksiji, ni več združljiva s ciljem politik, ki spodbujajo nadomestna goriva in energetske nosilce ter uporabo čistejših vozil v mestnem prometu, zato bi jo bilo treba odpraviti.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 a (novo)

| (16a) | Ker je uvedba električnih in hibridnih vozil ključna za zmanjševanje odvisnosti od neobnovljivih goriv v prometnem sektorju, bi morale imeti države članice možnost, da električno energijo za polnjenje teh vozil za omejeno obdobje izvzamejo iz obdavčitve ali zanjo uporabljajo znižano davčno stopnjo. |
| --- | --- |

(16a)

Ker je uvedba električnih in hibridnih vozil ključna za zmanjševanje odvisnosti od neobnovljivih goriv v prometnem sektorju, bi morale imeti države članice možnost, da električno energijo za polnjenje teh vozil za omejeno obdobje izvzamejo iz obdavčitve ali zanjo uporabljajo znižano davčno stopnjo.

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 17

| (17) | Izjeme ali zmanjšanja v korist gospodinjstev in dobrodelnih organizacij
  lahko tvorijo del socialnih ukrepov, ki jih opredelijo države članice
  . Možnost uporabe takšnih izjem ali zmanjšanj
  se mora za namen enake obravnave energetskih virov razširiti na vse energente, ki se uporabljajo kot gorivo za ogrevanje in električna energija. Da bi bil njihov vpliv na notranji trg še naprej omejen, se morajo takšne izjeme in zmanjšanja uporabljati samo za neposlovne dejavnosti. |
| --- | --- |

(17)

Izjeme ali zmanjšanja v korist gospodinjstev in dobrodelnih organizacij
  lahko tvorijo del socialnih ukrepov, ki jih opredelijo države članice
  . Možnost uporabe takšnih izjem ali zmanjšanj
  se mora za namen enake obravnave energetskih virov razširiti na vse energente, ki se uporabljajo kot gorivo za ogrevanje in električna energija. Da bi bil njihov vpliv na notranji trg še naprej omejen, se morajo takšne izjeme in zmanjšanja uporabljati samo za neposlovne dejavnosti.

| (17) | Izjeme ali zmanjšanja v korist gospodinjstev in dobrodelnih organizacij
  preprečujejo pošiljanje pravega cenovnega signala in tako odpravljajo pomembno spodbudo za zmanjšanje stroškov za energijo in njene porabe
  . Možnost uporabe takšnih izjem ali zmanjšanj
  iz Direktive 2003/96/ES bi bilo zato treba zelo postopoma odpraviti
  .
  V državah članicah, kjer to vpliva na cene energije, morajo gospodinjstva z nizkimi dohodki in dobrodelne organizacije prejeti nadomestilo prek zanesljivih in celostnih socialnih ukrepov. |
| --- | --- |

(17)

Izjeme ali zmanjšanja v korist gospodinjstev in dobrodelnih organizacij
  preprečujejo pošiljanje pravega cenovnega signala in tako odpravljajo pomembno spodbudo za zmanjšanje stroškov za energijo in njene porabe
  . Možnost uporabe takšnih izjem ali zmanjšanj
  iz Direktive 2003/96/ES bi bilo zato treba zelo postopoma odpraviti
  .
  V državah članicah, kjer to vpliva na cene energije, morajo gospodinjstva z nizkimi dohodki in dobrodelne organizacije prejeti nadomestilo prek zanesljivih in celostnih socialnih ukrepov.

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 18

| (18) | V primeru utekočinjenega naftnega plina in zemeljskega plina, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo, ugodnosti v obliki nižjih najmanjših stopenj splošne obdavčitve porabe goriva ali možnost izvzetja navedenih energentov iz obdavčitve niso
  več
  upravičene, predvsem če se upošteva potreba
  po povečanju tržnega deleža
  obnovljivih
  energetskih virov, zato jih je
  treba
  srednjeročno odstraniti
  . |
| --- | --- |

(18)

V primeru utekočinjenega naftnega plina in zemeljskega plina, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo, ugodnosti v obliki nižjih najmanjših stopenj splošne obdavčitve porabe goriva ali možnost izvzetja navedenih energentov iz obdavčitve niso
  več
  upravičene, predvsem če se upošteva potreba
  po povečanju tržnega deleža
  obnovljivih
  energetskih virov, zato jih je
  treba
  srednjeročno odstraniti
  .

| (18) | V primeru utekočinjenega naftnega plina in zemeljskega plina, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo, ugodnosti v obliki nižjih najmanjših stopenj splošne obdavčitve porabe goriva ali možnost izvzetja navedenih energentov iz obdavčitve
  dolgoročno
  niso upravičene
  in bi jih zato bilo treba odstraniti
  , predvsem če se upošteva potreba
  , da morajo biti obnovljivi energetski viri zmožni povečati svoj tržni delež
  .
  Ker pa imata utekočinjeni naftni plin in zemeljski plin manj škodljiv učinek na okolje kot druga fosilna goriva in ker bi lahko njihova infrastruktura za distribucijo prispevala k uvedbi
  obnovljivih
  nadomestnih goriv, bi bilo
  treba
  ugodnosti odpraviti postopoma
  . |
| --- | --- |

(18)

V primeru utekočinjenega naftnega plina in zemeljskega plina, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo, ugodnosti v obliki nižjih najmanjših stopenj splošne obdavčitve porabe goriva ali možnost izvzetja navedenih energentov iz obdavčitve
  dolgoročno
  niso upravičene
  in bi jih zato bilo treba odstraniti
  , predvsem če se upošteva potreba
  , da morajo biti obnovljivi energetski viri zmožni povečati svoj tržni delež
  .
  Ker pa imata utekočinjeni naftni plin in zemeljski plin manj škodljiv učinek na okolje kot druga fosilna goriva in ker bi lahko njihova infrastruktura za distribucijo prispevala k uvedbi
  obnovljivih
  nadomestnih goriv, bi bilo
  treba
  ugodnosti odpraviti postopoma
  .

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| (20) | Člen 15(3) Direktive 2003/96/ES državam članicam dovoljuje, da za kmetijske, vrtnarske in ribogojniške dejavnosti ter gozdarstvo uporabijo ne samo določbe, ki na splošno veljajo za podjetja, temveč tudi nižjo raven obdavčitve, vključno s stopnjo nič. Preučitev navedene možnosti
  je
  razkrila, da bi bila ohranitev te ravni pri splošni obdavčitvi porabe energije v nasprotju s širšimi cilji politike Unije, razen če bi bila povezana z ravnjo, ki zagotavlja napredek na področju energetske učinkovitosti. Kar zadeva obdavčitev CO2, je treba
  obravnavo
  zadevnih sektorjev
  uskladiti s pravili, ki se uporabljajo za industrijske sektorje
  . |
| --- | --- |

(20)

Člen 15(3) Direktive 2003/96/ES državam članicam dovoljuje, da za kmetijske, vrtnarske in ribogojniške dejavnosti ter gozdarstvo uporabijo ne samo določbe, ki na splošno veljajo za podjetja, temveč tudi nižjo raven obdavčitve, vključno s stopnjo nič. Preučitev navedene možnosti
  je
  razkrila, da bi bila ohranitev te ravni pri splošni obdavčitvi porabe energije v nasprotju s širšimi cilji politike Unije, razen če bi bila povezana z ravnjo, ki zagotavlja napredek na področju energetske učinkovitosti. Kar zadeva obdavčitev CO2, je treba
  obravnavo
  zadevnih sektorjev
  uskladiti s pravili, ki se uporabljajo za industrijske sektorje
  .

| (20) | Člen 15(3) Direktive 2003/96/ES državam članicam dovoljuje, da za kmetijske, vrtnarske in ribogojniške dejavnosti ter gozdarstvo uporabijo ne samo določbe, ki na splošno veljajo za podjetja, temveč tudi nižjo raven obdavčitve, vključno s stopnjo nič
  , da bi zagotovile ekonomsko vzdržnost teh sektorjev, ki so že obremenjeni s strogimi socialnimi, fitosanitarnimi in okoljskimi zahtevami, kar ni ustrezno nadomeščeno na trgu
  .
  Kljub temu je
  preučitev navedene možnosti razkrila, da bi bila ohranitev te ravni pri splošni obdavčitvi porabe energije v nasprotju s širšimi cilji politike Unije, razen če bi bila povezana z ravnjo, ki zagotavlja napredek na področju energetske učinkovitosti
  , obenem pa bi srednjeročno povzročila zmanjšanje fiksnih stroškov proizvodnje v teh sektorjih
  .
  Ta napredek na področju energetske učinkovitosti bi bilo treba razumeti v dovolj dolgem obdobju, poleg tega pa bi ga bilo treba vključiti v načrtovanje in nadzor javnih organov. Države članice bi morale operaterjem v teh sektorjih zagotoviti tehnična navodila, če se za nižjo raven obdavčitve uvedejo dodatne zahteve za energetsko učinkovitost.
  Kar zadeva obdavčitev CO2, bi bilo treba
  pri obravnavi
  zadevnih sektorjev
  upoštevati zmogljivost zajemanja in skladiščenja ogljika ter tveganje selitve virov ogljika za vsak zadevni sektor in podsektor
  ,
  pa tudi morebiten učinek na njegovo produktivnost in vzdržnost. Sektor, ki proizvaja biomaso z visokim potencialom zajemanja ogljika, bi moral biti izjema. Bistveno je, da se v regijah z izjemno zmogljivostjo proizvajanja energije iz obnovljivih virov spodbuja energetska neodvisnost njihovih kmetijskih in živinorejskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(20)

Člen 15(3) Direktive 2003/96/ES državam članicam dovoljuje, da za kmetijske, vrtnarske in ribogojniške dejavnosti ter gozdarstvo uporabijo ne samo določbe, ki na splošno veljajo za podjetja, temveč tudi nižjo raven obdavčitve, vključno s stopnjo nič
  , da bi zagotovile ekonomsko vzdržnost teh sektorjev, ki so že obremenjeni s strogimi socialnimi, fitosanitarnimi in okoljskimi zahtevami, kar ni ustrezno nadomeščeno na trgu
  .
  Kljub temu je
  preučitev navedene možnosti razkrila, da bi bila ohranitev te ravni pri splošni obdavčitvi porabe energije v nasprotju s širšimi cilji politike Unije, razen če bi bila povezana z ravnjo, ki zagotavlja napredek na področju energetske učinkovitosti
  , obenem pa bi srednjeročno povzročila zmanjšanje fiksnih stroškov proizvodnje v teh sektorjih
  .
  Ta napredek na področju energetske učinkovitosti bi bilo treba razumeti v dovolj dolgem obdobju, poleg tega pa bi ga bilo treba vključiti v načrtovanje in nadzor javnih organov. Države članice bi morale operaterjem v teh sektorjih zagotoviti tehnična navodila, če se za nižjo raven obdavčitve uvedejo dodatne zahteve za energetsko učinkovitost.
  Kar zadeva obdavčitev CO2, bi bilo treba
  pri obravnavi
  zadevnih sektorjev
  upoštevati zmogljivost zajemanja in skladiščenja ogljika ter tveganje selitve virov ogljika za vsak zadevni sektor in podsektor
  ,
  pa tudi morebiten učinek na njegovo produktivnost in vzdržnost. Sektor, ki proizvaja biomaso z visokim potencialom zajemanja ogljika, bi moral biti izjema. Bistveno je, da se v regijah z izjemno zmogljivostjo proizvajanja energije iz obnovljivih virov spodbuja energetska neodvisnost njihovih kmetijskih in živinorejskih dejavnosti.

Sprememba 25

Predlog direktive

Uvodna izjava 21

| (21) | Splošna pravila, ki jih uvaja ta direktiva, upoštevajo značilnosti goriv, ki bodisi so biomasa ali so pridobljena iz biomase in ki so skladna s trajnostnimi merili, določenimi v členu 17 Direktive 2009/28/ES, ob upoštevanju tako njihovega prispevka k ravnovesju CO2 kot tudi nižje energijske vsebnosti na količinsko enoto v primerjavi z nekaterimi konkurenčnimi fosilnimi gorivi. Zato je treba določbe iz Direktive 2003/96/ES, ki omogočajo zmanjšanja ali izjeme za navedena goriva, srednjeročno odstraniti. V vmesnem obdobju je treba zagotoviti, da se bodo te določbe uporabljale v skladu s splošnimi pravili, ki jih ta direktiva uvaja. Pri biogorivih in tekočih biogorivih, opredeljenih v členu 2(h) in (i) Direktive 2009/28/ES, naj bi zato države članice uporabljale dodatne davčne ugodnosti le, če izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 17 navedene direktive. |
| --- | --- |

(21)

Splošna pravila, ki jih uvaja ta direktiva, upoštevajo značilnosti goriv, ki bodisi so biomasa ali so pridobljena iz biomase in ki so skladna s trajnostnimi merili, določenimi v členu 17 Direktive 2009/28/ES, ob upoštevanju tako njihovega prispevka k ravnovesju CO2 kot tudi nižje energijske vsebnosti na količinsko enoto v primerjavi z nekaterimi konkurenčnimi fosilnimi gorivi. Zato je treba določbe iz Direktive 2003/96/ES, ki omogočajo zmanjšanja ali izjeme za navedena goriva, srednjeročno odstraniti. V vmesnem obdobju je treba zagotoviti, da se bodo te določbe uporabljale v skladu s splošnimi pravili, ki jih ta direktiva uvaja. Pri biogorivih in tekočih biogorivih, opredeljenih v členu 2(h) in (i) Direktive 2009/28/ES, naj bi zato države članice uporabljale dodatne davčne ugodnosti le, če izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 17 navedene direktive.

| (21) | Splošna pravila, ki jih uvaja ta direktiva, upoštevajo značilnosti goriv, ki bodisi so biomasa ali so pridobljena iz biomase in ki so skladna s trajnostnimi merili, določenimi v členu 17 Direktive 2009/28/ES, ob upoštevanju tako njihovega prispevka k ravnovesju CO2 kot tudi nižje energijske vsebnosti na količinsko enoto v primerjavi z nekaterimi konkurenčnimi fosilnimi gorivi. Zato je treba določbe iz Direktive 2003/96/ES, ki omogočajo zmanjšanja ali izjeme za navedena goriva, srednjeročno odstraniti. V vmesnem obdobju bi bilo treba zagotoviti, da se bodo te določbe uporabljale v skladu s splošnimi pravili, ki jih ta direktiva uvaja. Pri biogorivih in tekočih biogorivih, opredeljenih v členu 2(h) in (i) Direktive 2009/28/ES, naj bi zato države članice uporabljale dodatne davčne ugodnosti le, če izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 17 navedene direktive.
  Navedeni člen pomeni, da bo merilo trajnosti leta 2017 in 2018 postalo bolj omejevalno. Da bi izpolnili merilo, mora biti prihranek emisij toplogrednih plinov od 1. januarja 2017 najmanj 50-odstoten. Od 1. januarja 2018 bo moral biti prihranek najmanj 60-odstoten za proizvode, izdelane v obratih, kjer se je proizvodnja začela po 1. januarju 2017. Takoj ko bodo določena trajnostna merila za proizvode iz biomase, ki niso biogorivo ali tekoče biogorivo po Direktivi 2009/28/ES, bi morale za te proizvode veljati dodatne davčne ugodnosti, le če so skladni s temi novimi merili. |
| --- | --- |

(21)

Splošna pravila, ki jih uvaja ta direktiva, upoštevajo značilnosti goriv, ki bodisi so biomasa ali so pridobljena iz biomase in ki so skladna s trajnostnimi merili, določenimi v členu 17 Direktive 2009/28/ES, ob upoštevanju tako njihovega prispevka k ravnovesju CO2 kot tudi nižje energijske vsebnosti na količinsko enoto v primerjavi z nekaterimi konkurenčnimi fosilnimi gorivi. Zato je treba določbe iz Direktive 2003/96/ES, ki omogočajo zmanjšanja ali izjeme za navedena goriva, srednjeročno odstraniti. V vmesnem obdobju bi bilo treba zagotoviti, da se bodo te določbe uporabljale v skladu s splošnimi pravili, ki jih ta direktiva uvaja. Pri biogorivih in tekočih biogorivih, opredeljenih v členu 2(h) in (i) Direktive 2009/28/ES, naj bi zato države članice uporabljale dodatne davčne ugodnosti le, če izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 17 navedene direktive.
  Navedeni člen pomeni, da bo merilo trajnosti leta 2017 in 2018 postalo bolj omejevalno. Da bi izpolnili merilo, mora biti prihranek emisij toplogrednih plinov od 1. januarja 2017 najmanj 50-odstoten. Od 1. januarja 2018 bo moral biti prihranek najmanj 60-odstoten za proizvode, izdelane v obratih, kjer se je proizvodnja začela po 1. januarju 2017. Takoj ko bodo določena trajnostna merila za proizvode iz biomase, ki niso biogorivo ali tekoče biogorivo po Direktivi 2009/28/ES, bi morale za te proizvode veljati dodatne davčne ugodnosti, le če so skladni s temi novimi merili.

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 28

| (28) | Komisija mora
  vsakih pet let
  , prvič pa ob koncu leta 2015, poročati Svetu o uporabi te direktive, pri čemer mora predvsem preučiti najnižjo raven obdavčitve CO2 na podlagi razvoja tržne cene pravic do emisije v EU, vpliva inovacij in tehnoloških dosežkov in razlogov za izjeme in znižanja davkov, ki so določeni v tej direktivi, tudi za gorivo, ki se uporablja v zračnem in pomorskem prometu. Seznam sektorjev oziromapodsektorjev, v katerih obstaja po ocenah znatno tveganje premestitve emisij CO2, se mora redno pregledovati zlasti ob upoštevanju razpoložljivosti morebitnih novih dokazov. |
| --- | --- |

(28)

Komisija mora
  vsakih pet let
  , prvič pa ob koncu leta 2015, poročati Svetu o uporabi te direktive, pri čemer mora predvsem preučiti najnižjo raven obdavčitve CO2 na podlagi razvoja tržne cene pravic do emisije v EU, vpliva inovacij in tehnoloških dosežkov in razlogov za izjeme in znižanja davkov, ki so določeni v tej direktivi, tudi za gorivo, ki se uporablja v zračnem in pomorskem prometu. Seznam sektorjev oziromapodsektorjev, v katerih obstaja po ocenah znatno tveganje premestitve emisij CO2, se mora redno pregledovati zlasti ob upoštevanju razpoložljivosti morebitnih novih dokazov.

| (28) | Komisija mora
  vsaka tri leta
  , prvič pa ob koncu leta 2015, poročati
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu o uporabi te direktive, pri čemer mora predvsem preučiti
  najnižje ravni splošne obdavčitve porabe energije, da bi zagotovili, da ohranijo predvideni učinek,
  najnižjo raven obdavčitve CO2 na podlagi razvoja tržne cene pravic do emisije v EU, vpliva inovacij in tehnoloških dosežkov
  , vpliva na škodljive alipogojno škodljive emisije, ki niso CO2,
  in razlogov za izjeme in znižanja davkov,ki so določeni v tej direktivi, tudi za gorivo, ki se uporablja v zračnem in pomorskem prometu
  ter razvoj na področju uporabe biogoriva, zemeljskega plina in utekočinjenega naftnega plina v cestnem prometu
  .
  To poročilo bi moralo vključevati pregled obstoječih davčnih določb iz dvostranskih sporazumov o zračnem prometu. Poročilo bi moralo obravnavati tudi učinek na odločanje o prednostnih nalogah industrijske politike v evropski avtomobilski industriji.
  Seznam sektorjev oziroma podsektorjev, v katerih obstaja po ocenah znatno tveganje selitve virov CO2, se
  pripravi in
  redno
  pregleduje
  zlasti ob upoštevanju razpoložljivosti morebitnih novih dokazov. |
| --- | --- |

(28)

Komisija mora
  vsaka tri leta
  , prvič pa ob koncu leta 2015, poročati
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu o uporabi te direktive, pri čemer mora predvsem preučiti
  najnižje ravni splošne obdavčitve porabe energije, da bi zagotovili, da ohranijo predvideni učinek,
  najnižjo raven obdavčitve CO2 na podlagi razvoja tržne cene pravic do emisije v EU, vpliva inovacij in tehnoloških dosežkov
  , vpliva na škodljive alipogojno škodljive emisije, ki niso CO2,
  in razlogov za izjeme in znižanja davkov,ki so določeni v tej direktivi, tudi za gorivo, ki se uporablja v zračnem in pomorskem prometu
  ter razvoj na področju uporabe biogoriva, zemeljskega plina in utekočinjenega naftnega plina v cestnem prometu
  .
  To poročilo bi moralo vključevati pregled obstoječih davčnih določb iz dvostranskih sporazumov o zračnem prometu. Poročilo bi moralo obravnavati tudi učinek na odločanje o prednostnih nalogah industrijske politike v evropski avtomobilski industriji.
  Seznam sektorjev oziroma podsektorjev, v katerih obstaja po ocenah znatno tveganje selitve virov CO2, se
  pripravi in
  redno
  pregleduje
  zlasti ob upoštevanju razpoložljivosti morebitnih novih dokazov.

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 1 – točka 1

Direktiva 2003/96/ES

Člen 1 – odstavek 2 – pododstavek 2

Obdavčitev CO2 se izračuna v EUR/t emisij CO2 na podlagi sklicevanja na faktorje emisije CO2, določene v točki 11 Priloge I k Odločbi Komisije 2007/589/ES z dne 18. julija 2007 o določitvi smernic za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta. Faktorji emisije CO2, ki so v tej odločbi določeni za biomaso ali proizvode, pridobljene iz biomase, veljajo za biogoriva in tekoča biogoriva, opredeljena v členu 2(h) in (i) Direktive 2009/28/ES, samo pod pogojem, da je zadevni proizvod skladen s trajnostnimi merili, določenimi v členu 17 Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. Kadar biogoriva in tekoča biogoriva niso skladna s temi merili, države članice uporabijo referenčen faktor emisije CO2 za enakovredno gorivo za ogrevanje ali pogonsko gorivo, za katera so najnižje ravni obdavčitve določene v tej direktivi.

Obdavčitev CO2 se izračuna v EUR/t emisij CO2 na podlagi sklicevanja na faktorje emisije CO2, določene v točki 11 Priloge I k Odločbi Komisije 2007/589/ES z dne 18. julija 2007 o določitvi smernic za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov v skladu z Direktivo 2003/87/ES. Faktorji emisije CO2, ki so v tej odločbi določeni za biomaso ali proizvode, pridobljene iz biomase, veljajo za biogoriva in tekoča biogoriva, opredeljena v členu 2(h) in (i) Direktive 2009/28/ES, samo pod pogojem, da je zadevni proizvod skladen s trajnostnimi merili, določenimi v členu 17 Direktive 2009/28/ES. Kadar biogoriva in tekoča biogoriva niso skladna s temi merili, države članice uporabijo referenčen faktor emisije CO2 za enakovredno gorivo za ogrevanje ali pogonsko gorivo, za katera so najnižje ravni obdavčitve določene v tej direktivi.
  V skladu z Direktivo 2009/28/ES da bi izpolnili merila, je prihranek emisij toplogrednih plinov od 1. januarja 2017 najmanj 50-odstoten in od 1. januarja 2018 najmanj 60-odstoten za proizvode, izdelane v obratih, kjer se je proizvodnja začela na ali po 1. januarju 2017.

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 1 – točka 1

Direktiva 2003/96/ES

Člen 1 – odstavek 4

4.   Če ni določeno drugače, se določbe iz te direktive uporabljajo tako za obdavčitev CO2- kot za splošno obdavčitev porabe energije.

4.   Če ni določeno drugače, se določbe iz te direktive uporabljajo tako za obdavčitev CO2- kot za splošno obdavčitev porabe energije.
  Ko so trajnostna merila za proizvode iz biomase, ki niso biogorivo ali tekoče biogorivo, določena v Direktivi 2009/28/ES, se referenčni faktorji emisije CO2 iz točke 11 Priloge I k Odločbi Komisije 2007/589/ES in neto kalorične referenčne vrednosti iz Priloge III k Direktivi 2009/28/ES uporabljajo za te proizvode iz biomase, le če izpolnjujejo ta merila trajnosti. Kadar taki proizvodi iz biomase niso skladni s temi merili trajnosti, države članice uporabijo referenčen faktor emisije CO2 za enakovredno gorivo za ogrevanje ali pogonsko gorivo, za katera so najnižje ravni obdavčitve določene v tej direktivi.

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 1 – točka 2 – točka b

Direktiva 2003/96/ES

Člen 2 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Države članice zagotovijo, da niti neposredna niti posredna uporaba energentov v napravah iz Direktive 2003/87/ES in niti neposredna niti posredna uporaba energentov v napravah, obdavčenih z nacionalnimi ukrepi za zmanjšanje emisij CO2, ni dvojno obdavčena ali da zanjo ne veljajo dvojni predpisi.

Sprememba 30

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2003/96/ES

Člen 3 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| (aa) | električno energijo, ki se uporablja za črpanje namakalne vode; |
| --- | --- |

(aa)

električno energijo, ki se uporablja za črpanje namakalne vode;

Sprememba 31

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2003/96/ES

Člen 3 – odstavek 1 – točka b – druga alinea

| — | dvojno uporabo energentov |
| --- | --- |

—

dvojno uporabo energentov

| — | energetsko intenzivno industrijo in
  dvojno uporabo energentov |
| --- | --- |

—

energetsko intenzivno industrijo in
  dvojno uporabo energentov

Sprememba 32

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2003/96/ES

Člen 3 – odstavek 1 – točka b – alinea 2 a (novo)

| — | odpadke, ki se uporabljajo kot nadomestno gorivo ali odpadke, ki se toplotno predelajo v skladu s členom 3(15) in točko (R1) v Prilogi II k Direktivi 2008/98/ES. |
| --- | --- |

—

Sprememba 53

Predlog direktive

Člen 1 – točka 4 – točka b

Direktiva 2003/96/ES

Člen 4 – odstavek 3

3.
     
  Brez poseganja v izjeme, diferenciacije in zmanjšanja iz te direktive, države članice zagotovijo, da se v primeru, kadar so v Prilogi I v zvezi z določeno uporabo določene enake najnižje ravni obdavčitve, določijo enake ravni obdavčitve za proizvode, dane v navedeno uporabo. Brez poseganja v člen 15(1)(i) za pogonska goriva iz preglednice A Priloge I, se to uporablja od 1. januarja 2023.

V prvem pododstavku se vsaka uporaba, za katero je v preglednicah A, B oziroma C Priloge I opredeljena najnižja raven obdavčitve, šteje za eno samo uporabo.

črtano

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 1 – točka 4 – točka b

Direktiva 2003/96/ES

Člen 4 – odstavek 3 – pododstavek 2 a (novo)

Za zemeljski plin in biometan, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo, se lahko najnižja raven splošne obdavčitve porabe energije zviša šele po oceni izvajanja določil te direktive glede ravni obdavčitve zemeljskega plina v cestnem prometu, ki jo Komisija izvede do leta 2023. V oceni med drugim preuči napredek glede razpoložljivosti zemeljskega plina in biometana, rast omrežja polnilnih postaj v Uniji, tržni delež vozil na zemeljski plin v Uniji, inovacije in tehnološki razvoj biometana kot goriva za promet, ter dejansko vrednost najnižje ravni obdavčitve.

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 4 – točka 4 – točka b

Direktiva 2003/96/ES

Člen 4 – odstavek 4 – pododstavek 1

4.   Najnižje ravni splošne obdavčitve porabe energije, določene v tej direktivi, se
  prilagodijo
  vsaka tri leta
  z začetkom od 1. julija 2016
  , da
  bi
  se
  upoštevale spremembe v usklajenem indeksu potrošniških cen z izjemo energije in nepredelane hrane, ki ga je objavil Eurostat
  .
  Tako pridobljene najnižje ravni obdavčitve objavi Komisija v Uradnem listu Evropske unije.

4.   Najnižje ravni splošne obdavčitve porabe energije, določene v tej direktivi, se
  v skladu s členom 29 pregledajo
  vsaka tri leta, da se
  zagotovi ohranjanje želenih učinkov
  .
  Če Komisija presodi, da je to potrebno, oblikuje predloge za spremembo teh najnižjih ravni.

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 1 – točka 4 – točka b

Direktiva 2003/96/ES

Člen 4 – odstavek 4 – pododstavek 2

Najnižje ravni
  se prilagodijo samodejno s povečanjem ali zmanjšanjem osnovnega zneska v evrih glede na odstotek spremembe v navedenem indeksu v teku treh predhodnih koledarskih let
  .
  Če je sprememba v odstotkih od zadnje prilagoditve manjša od 0,5 %, se prilagoditev ne izvede.

Najnižje ravni
  obdavčitve CO2, določene v tej direktivi, se vsaka tri leta od 1. julija 2016 uskladijo s povprečno tržno ceno emisijskih pravic v sistemu Unije za trgovanje z emisijami iz Direktive 2003/87/ES v obdobju 18 predhodnih mesecev Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 27, s katerim določi formulo, na podlagi katere se izračuna uskladitev.

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 1 – točka 5 – točka b

Direktiva 2003/96/ES

Člen 5 – alinea 3

| — | za naslednje uporabe: lokalni potniški promet (tudi taksije), zbiranje odpadkov, oborožene sile in javna uprava, invalidi, reševalna vozila; |
| --- | --- |

—

za naslednje uporabe: lokalni potniški promet (tudi taksije), zbiranje odpadkov, oborožene sile in javna uprava, invalidi, reševalna vozila;

| — | za naslednje uporabe: lokalni potniški promet (razen taksijev), zbiranje odpadkov, oborožene sile in javna uprava, invalidi, reševalna
  , gasilska in policijska
  vozila; |
| --- | --- |

—

za naslednje uporabe: lokalni potniški promet (razen taksijev), zbiranje odpadkov, oborožene sile in javna uprava, invalidi, reševalna
  , gasilska in policijska
  vozila;

Sprememba 55

Predlog direktive

Člen 1 – točka 6

Direktiva 2003/96/ES

Člen 7

S 1. januarjem 2013, 1. januarjem 2015 in 1. januarjem 2018 se najnižje ravni obdavčitve za pogonska goriva določijo kot je navedeno v preglednici A Priloge I.

1.
     S 1. januarjem 2013, 1. januarjem 2015 in 1. januarjem 2018 se najnižje ravni obdavčitve za pogonska goriva določijo kot je navedeno v preglednici A Priloge I.

2.
     
  Države članice lahko razlikujejo med plinskim oljem za komercialno in nekomercialno rabo.

„Komercialno plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo“, pomeni plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo za naslednje namene:

| (a) | prevoz blaga proti plačilu ali za lastne potrebe z motornim vozilom ali tovornjakom s prikolico, namenjenim izključno cestnemu prevozu blaga [...], |
| --- | --- |

(a)

prevoz blaga proti plačilu ali za lastne potrebe z motornim vozilom ali tovornjakom s prikolico, namenjenim izključno cestnemu prevozu blaga [...],

| (b) | linijski ali izredni prevoz potnikov z motornim vozilom [...]. |
| --- | --- |

(b)

linijski ali izredni prevoz potnikov z motornim vozilom [...].

3.
     
  Države članice določijo možnost uporabe drugačnega sistema obračunavanja davkov za komercialne prevoznike.

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 1 – točka 11 – točka a – točka i

Direktiva 2003/96/ES

Člen 14 – odstavek 1 – uvodni del

Razen splošnih določb iz Direktive Sveta 2008/118/ES z dne 16. decembra 2008 o splošnem režimu za trošarine in o razveljavitvi Direktive 92/12/EGS o izjemah pri uporabi obdavčenih izdelkov in brez poseganja v druge določbe Unije, države članice izvzamejo iz obdavčitve pod pogoji, ki jih določijo zaradi zagotavljanja pravilne in enotne uporabe takšnih izjem ter preprečevanja
  kakršnega koli
  izogibanja, izmikanja ali zlorabe, naslednje:

1.
     Razen splošnih določb iz Direktive Sveta 2008/118/ES z dne 16. decembra 2008 o splošnem režimu za trošarine o izjemah pri uporabi obdavčenih izdelkov in brez poseganja v druge določbe Unije, države članice izvzamejo iz obdavčitve pod pogoji, ki jih določijo zaradi zagotavljanja pravilne in enotne uporabe takšnih izjem ter preprečevanja
  energetske revščine,
  izogibanja, izmikanja ali zlorabe, naslednje:

Sprememba 41

Predlog direktive

Člen 1 – točka 11 – točka a – točka iii

Direktiva 2003/96/ES

Člen 14 – odstavek 1 – točka e

| (e) | do
  31. decembra 2020
  električna energija, ki se neposredno zagotavlja plovilom, privezanim v pristaniščih. |
| --- | --- |

(e)

do
  31. decembra 2020
  električna energija, ki se neposredno zagotavlja plovilom, privezanim v pristaniščih.

| (e) | do
  31. decembra 2025
  električna energija, ki se neposredno zagotavlja plovilom, privezanim v
  morskih
  pristaniščih
  in pristaniščih na celinskih plovnih poteh
  . |
| --- | --- |

(e)

do
  31. decembra 2025
  električna energija, ki se neposredno zagotavlja plovilom, privezanim v
  morskih
  pristaniščih
  in pristaniščih na celinskih plovnih poteh
  .

Sprememba 42

Predlog direktive

Člen 1 – točka 12

Direktiva 2003/96/ES

Člen 14a – odstavek 1

1.   Do
  31. decembra 2020
  države članice omogočijo odbitek pri obdavčitvi CO2 v zvezi z uporabo energentov v napravah, ki pripadajo sektorjem ali podsektorjem, za katere obstaja domneva, da so izpostavljeni velikim tveganjem premestitve emisij CO2.

1.   Do
  31. decembra 2025
  države članice omogočijo odbitek pri obdavčitvi CO2 v zvezi z uporabo energentov v napravah, ki pripadajo sektorjem ali podsektorjem, za katere obstaja domneva, da so izpostavljeni velikim tveganjem premestitve emisij CO2.

Sprememba 43

Predlog direktive

Člen 1 – točka 13 – točka a - točka -i (novo)

Direktiva 2003/96/ES

Člen 15 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| (-i) | vstavi se naslednja točka: |
| --- | --- |

(-i)

vstavi se naslednja točka:

| „(ba) | do 1. januarja 2023 električna energija, ki se uporablja za polnjenje električnih in hibridnih vozil za cestni prevoz;“ |
| --- | --- |

„(ba)

do 1. januarja 2023 električna energija, ki se uporablja za polnjenje električnih in hibridnih vozil za cestni prevoz;“

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 1 – točka 13 – točka a – točka i

Direktiva 2003/96/ES

Člen 15 – odstavek 1 – točka h

| (h) | energente, ki se uporabljajo kot gorivo in elektrika za ogrevanje v gospodinjstvih in/ali v organizacijah, ki so v zadevni državi članici priznane kot dobrodelne. V primeru takšnih dobrodelnih organizacij, države članice izjemo ali znižanje omejijo na neposlovne dejavnosti. V primeru mešane uporabe se obdavčitev izvaja sorazmerno s posameznim namenom uporabe. Če je uporaba neznatna, se lahko obravnava kot nična; |
| --- | --- |

(h)

energente, ki se uporabljajo kot gorivo in elektrika za ogrevanje v gospodinjstvih in/ali v organizacijah, ki so v zadevni državi članici priznane kot dobrodelne. V primeru takšnih dobrodelnih organizacij, države članice izjemo ali znižanje omejijo na neposlovne dejavnosti. V primeru mešane uporabe se obdavčitev izvaja sorazmerno s posameznim namenom uporabe. Če je uporaba neznatna, se lahko obravnava kot nična;

| (h) | do 1. januarja 2025
  energente in električno energijo, ki se uporabljajo kot gorivo za ogrevanje v gospodinjstvih in/ali v organizacijah, ki so v zadevni državi članici priznane kot dobrodelne. V primeru takšnih dobrodelnih organizacij, države članice izjemo ali znižanje omejijo na neposlovne dejavnosti. V primeru mešane uporabe se obdavčitev izvaja sorazmerno s posameznim namenom uporabe. Če je uporaba neznatna, se lahko obravnava kot ničelna; |
| --- | --- |

(h)

do 1. januarja 2025
  energente in električno energijo, ki se uporabljajo kot gorivo za ogrevanje v gospodinjstvih in/ali v organizacijah, ki so v zadevni državi članici priznane kot dobrodelne. V primeru takšnih dobrodelnih organizacij, države članice izjemo ali znižanje omejijo na neposlovne dejavnosti. V primeru mešane uporabe se obdavčitev izvaja sorazmerno s posameznim namenom uporabe. Če je uporaba neznatna, se lahko obravnava kot ničelna;

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 1 – točka 13 – točka a – točka i

Direktiva 2003/96/ES

Člen 15 – odstavek 1 – točka i

| (i) | Do1. januarja 2023 zemeljski plin in utekočinjeni naftni plin,
  uporabljena
  kot pogonsko sredstvo; |
| --- | --- |

(i)

Do1. januarja 2023 zemeljski plin in utekočinjeni naftni plin,
  uporabljena
  kot pogonsko sredstvo;

| (i) | do1. januarja 2023 zemeljski plin
  , bioplin
  in utekočinjeni naftni plin,
  uporabljeni
  kot pogonsko sredstvo
  ter utekočinjeni naftni plin, uporabljen kot gorivo. Države članice lahko od 1. januarja 2023 do 1. januarja 2030 najmanjše ravni obdavčitve za te vrste goriva znižajo za 50 %. |
| --- | --- |

(i)

do1. januarja 2023 zemeljski plin
  , bioplin
  in utekočinjeni naftni plin,
  uporabljeni
  kot pogonsko sredstvo
  ter utekočinjeni naftni plin, uporabljen kot gorivo. Države članice lahko od 1. januarja 2023 do 1. januarja 2030 najmanjše ravni obdavčitve za te vrste goriva znižajo za 50 %.

Sprememba 46

Predlog direktive

Člen 1 – točka 13 – točka b

Direktiva 2003/96/ES

Člen 15 – odstavek 3

3.   Države članice lahko uporabijo nižjo raven splošne obdavčitve porabe energije, vključno s stopnjo nič, za porabo energentov in električne energije, ki se uporabljajo pri kmetijskih, vrtnarskih ali ribogojniških dejavnostih ter v gozdarstvu. Za
  upravičence velja ureditev, ki mora pripeljati
  do povečane energetske učinkovitosti, ki je na splošno enakovredna tisti, ki bi bila dosežena, če bi se upoštevale standardne najnižje stopnje Unije.

3.   Države članice lahko uporabijo nižjo raven splošne obdavčitve porabe energije, vključno s stopnjo nič, za porabo energentov in električne energije, ki se uporabljajo pri kmetijskih, vrtnarskih ali ribogojniških dejavnostih ter v gozdarstvu.
  Države članice skupaj z upravičenci oblikujejo posebne strategije
  , ki bodo
  privedle
  do povečane energetske učinkovitosti, na splošno enakovredne tisti, ki bi bila dosežena, če bi se upoštevale standardne najnižje stopnje Unije.

Sprememba 47

Predlog direktive

Člen 1 – točka 13 – točka b

Direktiva 2003/96/ES

Člen 15 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Države članice upravičencem, med katere sodijo tudi male in srednje kmetije, zagotovijo celovita navodila v zvezi z uporabo zahtev glede energetske učinkovitosti za nižjo raven obdavčitve.

Sprememba 48

Predlog direktive

Člen 1 – točka 13 a (4) – točka a – točka i a (novo)

Direktiva 2003/96/ES

Člen 16 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| (ia) | za prvim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek: |
| --- | --- |

(ia)

za prvim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:

"Takoj ko so oblikovana trajnostna merila za proizvode iz biomase, ki niso biogorivo ali tekoče biogorivo po Direktivi 2009/28/ES, se sme za te proizvode uporabiti izjema ali znižana stopnja, če so skladni z zgoraj navedenimi merili
  ."

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – točka 14

Člen 1 – točka 14

Direktiva 2003/96/ES

Člen 17 – odstavek 1 – točka a – odstavek 1

„Energetsko intenzivna dejavnost“ pomeni gospodarski subjekt iz člena 11, kadar bodisi nabave energentov in električne energije znašajo najmanj
  3,0 %
  proizvodne vrednosti bodisi davki od energije na nacionalni ravni znašajo najmanj 0,5 % dodane vrednosti. Države članice lahko v okviru te opredelitve uporabijo bolj omejevalne koncepte, vključno s prodajno vrednostjo, procesnimi in sektorskimi opredelitvami.

3,0 %

„Energetsko intenzivna dejavnost“ pomeni gospodarski subjekt iz člena 11, kadar bodisi nabave energentov in električne energije znašajo najmanj
  5,0 %
  proizvodne vrednosti bodisi davki od energije na nacionalni ravni znašajo najmanj 0,5 % dodane vrednosti. Države članice lahko v okviru te opredelitve uporabijo bolj omejevalne koncepte, vključno s prodajno vrednostjo, procesnimi in sektorskimi opredelitvami.

5,0 %

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – točka 21

Člen 1 – točka 21

Direktiva 2003/96/ES

Člen 29

Vsakih pet let
  in prvič do konca leta 2015 Komisija predloži Svetu poročilo o uporabi te direktive in, kjer je primerno, predlog za njeno spremembo.

Vsakih pet let

Vsaka tri leta
  in prvič do konca leta 2015 Komisija predloži
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu poročilo o uporabi te direktive in, kjer je primerno, predlog za njeno spremembo.

Vsaka tri leta

Evropskemu parlamentu in

Poročilo Komisije med drugim preuči
  najnižjo raven obdavčitve CO2

  , vpliv inovacij in tehnoloških dosežkov zlasti v zvezi z energetsko učinkovitostjo, uporabo električne energije v prometu,
  ter
  utemeljitev za izjeme in znižanja, določena v tej direktivi, tudi za gorivo, ki se uporablja v zračnem in pomorskem prometu.

najnižjo raven obdavčitve CO2

ter

Poročilo Komisije med drugim preuči
  :

:

| (i) | najnižje ravni splošne obdavčitve porabe energije, s čimer se zagotovi ohranitev želenih učinkov
  , |
| --- | --- |

(i)

(i)

najnižje ravni splošne obdavčitve porabe energije, s čimer se zagotovi ohranitev želenih učinkov
  ,

najnižje ravni splošne obdavčitve porabe energije, s čimer se zagotovi ohranitev želenih učinkov

| (ii) | razvoj cen CO2 v sistemu EU za trgovanje z emisijami iz Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

razvoj cen CO2 v sistemu EU za trgovanje z emisijami iz Direktive 2003/87/ES,

razvoj cen CO2

| (iii) | vpliv inovacij in tehnoloških dosežkov zlasti v zvezi z energetsko učinkovitostjo, |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

vpliv inovacij in tehnoloških dosežkov zlasti v zvezi z energetsko učinkovitostjo,

| (iv) | uporabo električne energije v prometu, |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

uporabo električne energije v prometu,

| (v) | utemeljitev za izjeme in znižanja, določena v tej direktivi, tudi za gorivo, ki se uporablja v zračnem in pomorskem prometu
  , |
| --- | --- |

(v)

(v)

utemeljitev za izjeme in znižanja, določena v tej direktivi, tudi za gorivo, ki se uporablja v zračnem in pomorskem prometu
  ,

,

| (vi) | učinek te direktive na odločanje o prednostnih nalogah industrijske politike v evropski avtomobilski industriji v zvezi s čistimi in energetsko učinkovitimi konvencionalnimi motorji z notranjim zgorevanjem ter na cilje EU glede zmanjšanja emisij CO2 v avtomobilskem sektorju, |
| --- | --- |

(vi)

(vi)

učinek te direktive na odločanje o prednostnih nalogah industrijske politike v evropski avtomobilski industriji v zvezi s čistimi in energetsko učinkovitimi konvencionalnimi motorji z notranjim zgorevanjem ter na cilje EU glede zmanjšanja emisij CO2 v avtomobilskem sektorju,

učinek te direktive na odločanje o prednostnih nalogah industrijske politike v evropski avtomobilski industriji v zvezi s čistimi in energetsko učinkovitimi konvencionalnimi motorji z notranjim zgorevanjem ter na cilje EU glede zmanjšanja emisij CO2

| (vii) | razvoj na področju uporabe bioplina, zemeljskega plina in utekočinjenega zemeljskega plina v cestnem prometu ter |
| --- | --- |

(vii)

(vii)

razvoj na področju uporabe bioplina, zemeljskega plina in utekočinjenega zemeljskega plina v cestnem prometu ter

razvoj na področju uporabe bioplina, zemeljskega plina in utekočinjenega zemeljskega plina v cestnem prometu ter

| (viii) | ali bi bilo treba upoštevati tudi škodljive ali potencialno škodljive druge emisije poleg CO2. |
| --- | --- |

(viii)

(viii)

ali bi bilo treba upoštevati tudi škodljive ali potencialno škodljive druge emisije poleg CO2.

ali bi bilo treba upoštevati tudi škodljive ali potencialno škodljive druge emisije poleg CO2

Poročilo zajema tudi pregled obstoječih davčnih določb iz dvostranskih sporazumov o zračnem prometu. Poleg tega upošteva pravilno delovanje notranjega trga, dejansko vrednost najnižjih ravni obdavčitve in širše cilje Pogodbe.

Poročilo zajema tudi pregled obstoječih davčnih določb iz dvostranskih sporazumov o zračnem prometu. Poleg tega upošteva pravilno delovanje notranjega trga, dejansko vrednost najnižjih ravni obdavčitve in širše cilje Pogodbe.

V vsakem primeru se mora seznam sektorjev oziroma podsektorjev, v katerih obstaja po ocenah znatno tveganje premestitve emisij CO2,
  za namene člena 14a te direktive redno pregledovati,
  zlasti ob upoštevanju razpoložljivosti morebitnih novih dokazov.

2

za namene člena 14a te direktive redno pregledovati,

V vsakem primeru se mora seznam sektorjev oziroma podsektorjev, v katerih obstaja po ocenah znatno tveganje selitve virov CO2, redno pregledovati, zlasti ob upoštevanju razpoložljivosti morebitnih novih dokazov.
  V tem kontekstu se nacionalni izvedbeni pogoji natančno spremljajo, s čimer se zagotovi, da so jasni, nedvoumni in pregledni za vse potrošnike.

2

V tem kontekstu se nacionalni izvedbeni pogoji natančno spremljajo, s čimer se zagotovi, da so jasni, nedvoumni in pregledni za vse potrošnike.

---

(1)  

  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

1

UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

(2)  

  UL L 312, 22.11.2008, str. 3.

2

UL L 312, 22.11.2008, str. 3.

(3)  

  UL L 140,5.6.2009, str. 16.

3

UL L 140,5.6.2009, str. 16.

(4)

4

| op.: | v predlogu Komisije napačno oštevilčeno z (1). |
| --- | --- |

op.:

op.:

v predlogu Komisije napačno oštevilčeno z (1).

---

Petek, 20. april 2012

| 7.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 258/161 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 258/161

---

Petek, 20. april 2012Predlog spremembe proračuna št. 1/2012: financiranje odbora ITER

P7_TA(2012)0138

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1/2012 za proračunsko leto 2012, oddelek III – Komisija (08136/2012 – C7-0088/2012 – 2012/2011(BUD))

2013/C 258 E/27

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 te uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 te uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, kot je bil dokončno sprejet dne 1. decembra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, kot je bil dokončno sprejet dne 1. decembra 2011 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 1/2012 za proračunsko leto 2012, ki ga je Komisija predložila 27. januarja 2012 (COM(2012)0031), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 1/2012 za proračunsko leto 2012, ki ga je Komisija predložila 27. januarja 2012 (COM(2012)0031),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 1/2012, ki ga je Svet pripravil 26. marca 2012 (08136/2012 – C7-0088/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 1/2012, ki ga je Svet pripravil 26. marca 2012 (08136/2012 – C7-0088/2012),

| — | ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0097/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0097/2012),

| A. | ker naj bi s predlogom spremembe proračuna št. 1/2012 v člen 08 20 02 – "Euratom – Evropsko skupno podjetje za ITER – Fuzija za energijo (F4E)" proračuna za leto 2012 vključili 650 milijonov EUR obveznosti, |
| --- | --- |

A.

ker naj bi s predlogom spremembe proračuna št. 1/2012 v člen 08 20 02 – "Euratom – Evropsko skupno podjetje za ITER – Fuzija za energijo (F4E)" proračuna za leto 2012 vključili 650 milijonov EUR obveznosti,

| B. | ker je ta proračunski popravek povsem v skladu z dogovorom Parlamenta in Sveta iz decembra 2011, da se upošteva 1 300 milijonov EUR dodatnih stroškov za projekt ITER za obdobje 2012-2013, |
| --- | --- |

B.

ker je ta proračunski popravek povsem v skladu z dogovorom Parlamenta in Sveta iz decembra 2011, da se upošteva 1 300 milijonov EUR dodatnih stroškov za projekt ITER za obdobje 2012-2013,

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 1/2012; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 1/2012;

| 2. | odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 1/2012 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 1/2012 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 1/2012 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 1/2012 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 56, 29.2.2012.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---