# Europeiska unionens C 264E/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2013.264.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 264E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången13 september 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2013.264.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 264E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången13 september 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 22–24 maj 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 223 E, 27.7.2012.ANTAGNA TEXTER |
| | Tisdagen den 22 maj 2012 |
| 2013/C 264E/01 | Europeiska unionens strategi för inre säkerhetEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om Europeiska unionens strategi för inre säkerhet (2010/2308(INI)) | 1 |
| 2013/C 264E/02 | En straffrättslig strategi inom EUEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om en straffrättslig strategi inom EU (2010/2310(INI)) | 7 |
| 2013/C 264E/03 | En strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om en strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheter (2011/2272(INI)) | 11 |
| 2013/C 264E/04 | Resultattavlan för den inre marknadenEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om resultattavlan för den inre marknaden (2011/2155(INI)) | 18 |
| 2013/C 264E/05 | Ett 2020-perspektiv för kvinnor i TurkietEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om ett 2020-perspektiv för kvinnor i Turkiet (2011/2066(INI)) | 25 |
| | Onsdagen den 23 maj 2012 |
| 2013/C 264E/06 | EU och Kina: ojämlikt handelsutbyte?Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2012 om EU och Kina: Handel i obalans? (2010/2301(INI)) | 33 |
| 2013/C 264E/07 | Europaparlamentets undersökningsrättEuropaparlamentets förslag av den 23 maj 2012 till Europaparlamentets förordning om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt och om upphävande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG (2009/2212(INI)) | 41 |
| Förslag till Europaparlamentets förordningom närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt och om upphävande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG | 41 |
| | Torsdagen den 24 maj 2012 |
| 2013/C 264E/08 | Situationen i Ukraina, fallet med Julia TymosjenkoEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om Ukraina (2012/2658(RSP)) | 51 |
| 2013/C 264E/09 | Kampen mot homofobi i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om kampen mot homofobi i Europa (2012/2657(RSP)) | 54 |
| 2013/C 264E/10 | Ett resurseffektivt EuropaEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om ett resurseffektivt Europa (2011/2068(INI)) | 59 |
| 2013/C 264E/11 | Initiativet Bättre möjligheter för ungaEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga (2012/2617(RSP)) | 69 |
| 2013/C 264E/12 | Lika lön för manliga och kvinnliga anställda för samma eller likvärdigt arbeteEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (2011/2285(INI)) | 75 |
| BILAGA TILL RESOLUTIONEN | 81 |
| 2013/C 264E/13 | Schweiziska kvoter för antalet uppehållstillstånd som beviljas medborgare i Polen, Litauen, Lettland, Estland, Slovenien, Slovakien, Tjeckien och UngernEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om schweiziska kvoter för antalet uppehållstillstånd som beviljas medborgare i Polen, Litauen, Lettland, Estland, Slovenien, Slovakien, Tjeckien och Ungern (2012/2661(RSP)) | 85 |
| 2013/C 264E/14 | Venezuela: eventuellt tillbakadragande från den interamerikanska kommissionen för mänskliga rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om Venezuelas eventuella utträde ur den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (2012/2653(RSP)) | 88 |
| 2013/C 264E/15 | AzerbajdzjanEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om läget för de mänskliga rättigheterna i Azerbajdzjan (2012/2654(RSP)) | 91 |
| 2013/C 264E/16 | Situationen för nordkoreanska flyktingarEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om situationen för nordkoreanska flyktingar (2012/2655(RSP)) | 94 |
| 2013/C 264E/17 | Fortsatt och ökat stöd för vaccinationer i utvecklingsländernaEuropaparlamentets förklaring av den 24 maj 2012 om fortsatt och ökat stöd för vaccinationer i utvecklingsländerna | 96 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 22–24 maj 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 223 E, 27.7.2012.ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 22 maj 2012

2013/C 264E/01

Europeiska unionens strategi för inre säkerhetEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om Europeiska unionens strategi för inre säkerhet (2010/2308(INI))

1

2013/C 264E/02

En straffrättslig strategi inom EUEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om en straffrättslig strategi inom EU (2010/2310(INI))

7

2013/C 264E/03

En strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om en strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheter (2011/2272(INI))

11

2013/C 264E/04

Resultattavlan för den inre marknadenEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om resultattavlan för den inre marknaden (2011/2155(INI))

18

2013/C 264E/05

Ett 2020-perspektiv för kvinnor i TurkietEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om ett 2020-perspektiv för kvinnor i Turkiet (2011/2066(INI))

25

Onsdagen den 23 maj 2012

2013/C 264E/06

EU och Kina: ojämlikt handelsutbyte?Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2012 om EU och Kina: Handel i obalans? (2010/2301(INI))

33

2013/C 264E/07

Europaparlamentets undersökningsrättEuropaparlamentets förslag av den 23 maj 2012 till Europaparlamentets förordning om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt och om upphävande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG (2009/2212(INI))

41

Förslag till Europaparlamentets förordningom närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt och om upphävande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG

41

Torsdagen den 24 maj 2012

2013/C 264E/08

Situationen i Ukraina, fallet med Julia TymosjenkoEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om Ukraina (2012/2658(RSP))

51

2013/C 264E/09

Kampen mot homofobi i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om kampen mot homofobi i Europa (2012/2657(RSP))

54

2013/C 264E/10

Ett resurseffektivt EuropaEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om ett resurseffektivt Europa (2011/2068(INI))

59

2013/C 264E/11

Initiativet Bättre möjligheter för ungaEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga (2012/2617(RSP))

69

2013/C 264E/12

Lika lön för manliga och kvinnliga anställda för samma eller likvärdigt arbeteEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (2011/2285(INI))

75

BILAGA TILL RESOLUTIONEN

81

2013/C 264E/13

Schweiziska kvoter för antalet uppehållstillstånd som beviljas medborgare i Polen, Litauen, Lettland, Estland, Slovenien, Slovakien, Tjeckien och UngernEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om schweiziska kvoter för antalet uppehållstillstånd som beviljas medborgare i Polen, Litauen, Lettland, Estland, Slovenien, Slovakien, Tjeckien och Ungern (2012/2661(RSP))

85

2013/C 264E/14

Venezuela: eventuellt tillbakadragande från den interamerikanska kommissionen för mänskliga rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om Venezuelas eventuella utträde ur den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (2012/2653(RSP))

88

2013/C 264E/15

AzerbajdzjanEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om läget för de mänskliga rättigheterna i Azerbajdzjan (2012/2654(RSP))

91

2013/C 264E/16

Situationen för nordkoreanska flyktingarEuropaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om situationen för nordkoreanska flyktingar (2012/2655(RSP))

94

2013/C 264E/17

Fortsatt och ökat stöd för vaccinationer i utvecklingsländernaEuropaparlamentets förklaring av den 24 maj 2012 om fortsatt och ökat stöd för vaccinationer i utvecklingsländerna

96

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 22 maj 2012 |
| 2013/C 264E/18 | Ändring av parlamentets arbetsordning i samband med genomförandet av det europeiska medborgarinitiativetEuropaparlamentets beslut av den 22 maj 2012 om ändring av Europaparlamentets arbetsordning i samband med genomförandet av det europeiska medborgarinitiativet (2011/2302(REG)) | 98 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 22 maj 2012

2013/C 264E/18

Ändring av parlamentets arbetsordning i samband med genomförandet av det europeiska medborgarinitiativetEuropaparlamentets beslut av den 22 maj 2012 om ändring av Europaparlamentets arbetsordning i samband med genomförandet av det europeiska medborgarinitiativet (2011/2302(REG))

98

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 22 maj 2012 |
| 2013/C 264E/19 | Valörer och tekniska specifikationer för euromynt som ska sättas i omlopp *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2012 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 975/98 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som skall sättas i omlopp (KOM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE)) | 101 |
| 2013/C 264E/20 | Utgivning av euromynt ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utgivning av euromynt (KOM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen) | 102 |
| P7_TC1-COD(2011)0131Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 maj 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om utgivning av euromynt | 103 |
| | Onsdagen den 23 maj 2012 |
| 2013/C 264E/21 | Blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 302/2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet (KOM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD)) | 104 |
| P7_TC1-COD(2011)0144Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 302/2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet | 104 |
| Bilaga | 105 |
| 2013/C 264E/22 | Ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov (omarbetning) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD)) | 105 |
| P7_TC1-COD(2011)0243Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov (omarbetning) | 106 |
| 2013/C 264E/23 | Fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan EU och Republiken Moçambique ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moçambique (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE)) | 106 |
| 2013/C 264E/24 | Gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2012 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv 2008/7/EG (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS)) | 107 |
| | Torsdagen den 24 maj 2012 |
| 2013/C 264E/25 | Allmänna bestämmelser för makroekonomiskt stöd till tredjeländer ***IEuropaparlamentets ändringar av den 24 maj 2012 av förslaget till en förordning om allmänna bestämmelser för makroekonomiskt stöd till tredjeländer (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD)) | 119 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 22 maj 2012

2013/C 264E/19

Valörer och tekniska specifikationer för euromynt som ska sättas i omlopp *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2012 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 975/98 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som skall sättas i omlopp (KOM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE))

101

2013/C 264E/20

Utgivning av euromynt ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utgivning av euromynt (KOM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

102

P7_TC1-COD(2011)0131Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 maj 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om utgivning av euromynt

103

Onsdagen den 23 maj 2012

2013/C 264E/21

Blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 302/2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet (KOM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD))

104

P7_TC1-COD(2011)0144Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 302/2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet

104

Bilaga

105

2013/C 264E/22

Ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov (omarbetning) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD))

105

P7_TC1-COD(2011)0243Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov (omarbetning)

106

2013/C 264E/23

Fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan EU och Republiken Moçambique ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moçambique (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE))

106

2013/C 264E/24

Gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2012 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv 2008/7/EG (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS))

107

Torsdagen den 24 maj 2012

2013/C 264E/25

Allmänna bestämmelser för makroekonomiskt stöd till tredjeländer ***IEuropaparlamentets ändringar av den 24 maj 2012 av förslaget till en förordning om allmänna bestämmelser för makroekonomiskt stöd till tredjeländer (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD))

119

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2012–2013 Sammanträdena den 22–24 maj 2012 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 223 E, 27.7.2012. ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 22 maj 2012

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/1

---

Tisdagen den 22 maj 2012Europeiska unionens strategi för inre säkerhet

P7_TA(2012)0207

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om Europeiska unionens strategi för inre säkerhet (2010/2308(INI))

2013/C 264 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av i synnerhet artiklarna 6, 7, 8, 10.1, 11, 12, 21, 47–50, 52 och 53 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av i synnerhet artiklarna 6, 7, 8, 10.1, 11, 12, 21, 47–50, 52 och 53 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av i synnerhet artiklarna 2 och 3.2 i fördraget om Europeiska unionen och kapitlen 1, 2, 4 och 5 i avdelning V (Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av i synnerhet artiklarna 2 och 3.2 i fördraget om Europeiska unionen och kapitlen 1, 2, 4 och 5 i avdelning V (Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 25 februari 2010 om inrättande av ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 25 februari 2010 om inrättande av ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten (1),

| — | med beaktande av ”Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd” och kommissionens meddelande ”Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet” (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ”Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd” och kommissionens meddelande ”Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet” (COM(2010)0171),

| — | med beaktande av strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen (”Mot en europeisk säkerhetsmodell”), som antogs av rådet den 25–26 februari 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen (”Mot en europeisk säkerhetsmodell”), som antogs av rådet den 25–26 februari 2010,

| — | med beaktande av Europeiska unionens strategi för kampen mot terrorism, som antogs av rådet den 30 november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens strategi för kampen mot terrorism, som antogs av rådet den 30 november 2005,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet ”EU:s strategi för den inre säkerheten i praktiken: Fem steg mot ett säkrare Europa” (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet ”EU:s strategi för den inre säkerheten i praktiken: Fem steg mot ett säkrare Europa” (COM(2010)0673),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet ”Första årsrapporten om genomförandet av strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen” (COM(2011)0790), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet ”Första årsrapporten om genomförandet av strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen” (COM(2011)0790),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om ökad kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär säkerhet i Europeiska unionen – en CBRN-handlingsplan för EU (COM(2009)0273), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om ökad kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär säkerhet i Europeiska unionen – en CBRN-handlingsplan för EU (COM(2009)0273),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 24–25 februari 2011 om kommissionens meddelande om EU:s strategi för den inre säkerheten i praktiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 24–25 februari 2011 om kommissionens meddelande om EU:s strategi för den inre säkerheten i praktiken,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 8–9 november 2010 om inrättande och genomförande av en policycykel för EU avseende organiserad och grov internationell brottslighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 8–9 november 2010 om inrättande och genomförande av en policycykel för EU avseende organiserad och grov internationell brottslighet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om fastställande av EU:s prioriteringar i kampen mot organiserad brottslighet 2011–2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om fastställande av EU:s prioriteringar i kampen mot organiserad brottslighet 2011–2013,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen av den 17 december 2010 om kommissionens meddelande ”EU:s strategi för den inre säkerheten i praktiken: Fem steg mot ett säkrare Europa”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen av den 17 december 2010 om kommissionens meddelande ”EU:s strategi för den inre säkerheten i praktiken: Fem steg mot ett säkrare Europa”,

| — | med beaktande av Europols rapport ”EU Terrorism Situation and Trend Report” (TE SAT 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols rapport ”EU Terrorism Situation and Trend Report” (TE SAT 2011),

| — | med beaktande av Europols hotbildsbedömning avseende den organiserade brottsligheten i EU (Octa 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols hotbildsbedömning avseende den organiserade brottsligheten i EU (Octa 2011),

| — | med beaktande av 2003 års europeiska säkerhetsstrategi (2) och 2008 års rapport om genomförandet av denna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2003 års europeiska säkerhetsstrategi (2) och 2008 års rapport om genomförandet av denna (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst – Stockholmsprogrammet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst – Stockholmsprogrammet (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om organiserad brottslighet i Europeiska unionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om organiserad brottslighet i Europeiska unionen (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2011 om EU:s insatser för att bekämpa korruption (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2011 om EU:s insatser för att bekämpa korruption (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om EU:s strategi för terrorismbekämpning: viktiga framsteg och kommande utmaningar (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om EU:s strategi för terrorismbekämpning: viktiga framsteg och kommande utmaningar (7),

| — | med beaktande av relevant rättspraxis från europeiska domstolar och nationella författningsdomstolar om proportionalitetskriteriet och vikten av att detta respekteras av de offentliga myndigheterna i ett demokratiskt samhälle, |
| --- | --- |

—

med beaktande av relevant rättspraxis från europeiska domstolar och nationella författningsdomstolar om proportionalitetskriteriet och vikten av att detta respekteras av de offentliga myndigheterna i ett demokratiskt samhälle,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0143/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0143/2012), och av följande skäl:

| A. | Lissabonfördragets ikraftträdande har befäst området med frihet, säkerhet och rättvisa ytterligare när det gäller respekten för de grundläggande rättigheterna och medlemsstaternas olika rättssystem och rättstraditioner. Politiken på detta område omfattas av delad befogenhet mellan EU och medlemsstaterna i enlighet med vad som föreskrivs i fördraget. |
| --- | --- |

A.

Lissabonfördragets ikraftträdande har befäst området med frihet, säkerhet och rättvisa ytterligare när det gäller respekten för de grundläggande rättigheterna och medlemsstaternas olika rättssystem och rättstraditioner. Politiken på detta område omfattas av delad befogenhet mellan EU och medlemsstaterna i enlighet med vad som föreskrivs i fördraget.

| B. | Lissabonfördraget har således gett EU:s säkerhetspolitik en stark förankring i en särskild rättsstatsprincip på EU-nivå och därmed lagt grunden för utvecklingen av en gemensam säkerhetsagenda för EU och medlemsstaterna som är föremål för demokratisk tillsyn på EU-nivå och nationell nivå. Denna politik måste stärkas utifrån demokratiska värderingar, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

B.

Lissabonfördraget har således gett EU:s säkerhetspolitik en stark förankring i en särskild rättsstatsprincip på EU-nivå och därmed lagt grunden för utvecklingen av en gemensam säkerhetsagenda för EU och medlemsstaterna som är föremål för demokratisk tillsyn på EU-nivå och nationell nivå. Denna politik måste stärkas utifrån demokratiska värderingar, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| C. | All säkerhetspolitik måste omfatta förebyggande åtgärder. Detta är särskilt viktigt i en tid då de ekonomiska och sociala klyftorna ökar, vilket undergräver de grundläggande rättigheternas effektivitet. |
| --- | --- |

C.

All säkerhetspolitik måste omfatta förebyggande åtgärder. Detta är särskilt viktigt i en tid då de ekonomiska och sociala klyftorna ökar, vilket undergräver de grundläggande rättigheternas effektivitet.

| D. | I Stockholmsprogrammet framhålls att en EU-strategi för inre säkerhet bör utvecklas för att ytterligare förbättra säkerheten inom unionen och på så sätt skydda unionsmedborgarnas liv och säkerhet och effektivt bekämpa organiserad brottslighet, terrorism och andra hot, samtidigt som de grundläggande rättigheterna och principerna om internationellt skydd och rättsstaten respekteras. |
| --- | --- |

D.

I Stockholmsprogrammet framhålls att en EU-strategi för inre säkerhet bör utvecklas för att ytterligare förbättra säkerheten inom unionen och på så sätt skydda unionsmedborgarnas liv och säkerhet och effektivt bekämpa organiserad brottslighet, terrorism och andra hot, samtidigt som de grundläggande rättigheterna och principerna om internationellt skydd och rättsstaten respekteras.

| E. | Varken medlemsstaterna eller kommissionen har hittills uttalat sig om parlamentets roll i denna process, trots att Lissabonfördraget har trätt i kraft. |
| --- | --- |

E.

Varken medlemsstaterna eller kommissionen har hittills uttalat sig om parlamentets roll i denna process, trots att Lissabonfördraget har trätt i kraft.

| F. | I kommissionens meddelande om strategin för inre säkerhet för perioden 2010–2014 fastställs fem prioriterade områden, där EU kan tillföra ett mervärde, nämligen när det gäller att bekämpa och förebygga allvarlig och organiserad brottslighet, terrorism och it-brottslighet, stärka förvaltningen av de yttre gränserna och öka samhällets förmåga att stå emot naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan. |
| --- | --- |

F.

I kommissionens meddelande om strategin för inre säkerhet för perioden 2010–2014 fastställs fem prioriterade områden, där EU kan tillföra ett mervärde, nämligen när det gäller att bekämpa och förebygga allvarlig och organiserad brottslighet, terrorism och it-brottslighet, stärka förvaltningen av de yttre gränserna och öka samhällets förmåga att stå emot naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan.

| G. | I kommissionens första årsrapport om genomförandet av strategin för inre säkerhet erkänns att samtliga fem mål från 2010 fortfarande är aktuella, och det beskrivs i korta drag hur situationen är nu, vilka framsteg som gjorts hittills och hur man ska gå vidare. |
| --- | --- |

G.

I kommissionens första årsrapport om genomförandet av strategin för inre säkerhet erkänns att samtliga fem mål från 2010 fortfarande är aktuella, och det beskrivs i korta drag hur situationen är nu, vilka framsteg som gjorts hittills och hur man ska gå vidare.

| H. | I Stockholmsprogrammet anges att en av de prioriterade uppgifterna för Cosi bör vara ”att utveckla, kontrollera och genomföra strategin för den inre säkerheten”. |
| --- | --- |

H.

I Stockholmsprogrammet anges att en av de prioriterade uppgifterna för Cosi bör vara ”att utveckla, kontrollera och genomföra strategin för den inre säkerheten”.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförts i samband med upprättandet av strategin för inre säkerhet och de huvudprinciper för den europeiska säkerhetsmodellen som utvecklats inom ramen för denna strategi, i synnerhet vad gäller den förstärkta kopplingen mellan säkerhet, frihet och integritet samt samarbete och solidaritet mellan medlemsstaterna. Parlamentet understryker att EU:s åtgärder för säkerhet och samarbete måste vara förenliga med EU:s åtaganden avseende mänskliga rättigheter och fokusera på riktad brottsbekämpning och underrättelseverksamhet med bevisad förmåga att minska brottsligheten och förebygga terroristattacker. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförts i samband med upprättandet av strategin för inre säkerhet och de huvudprinciper för den europeiska säkerhetsmodellen som utvecklats inom ramen för denna strategi, i synnerhet vad gäller den förstärkta kopplingen mellan säkerhet, frihet och integritet samt samarbete och solidaritet mellan medlemsstaterna. Parlamentet understryker att EU:s åtgärder för säkerhet och samarbete måste vara förenliga med EU:s åtaganden avseende mänskliga rättigheter och fokusera på riktad brottsbekämpning och underrättelseverksamhet med bevisad förmåga att minska brottsligheten och förebygga terroristattacker.

| 2. | Europaparlamentet understryker att frihet, säkerhet och rättvisa är mål man måste sträva efter parallellt, och anser att genomförandet av EU:s stadga måste stå i centrum för en fullt utvecklad strategi för inre säkerhet. Parlamentet påminner om att säkerheten alltid måste upprätthållas i enlighet med fördragens principer, rättstatsprincipen och unionens åtaganden om grundläggande rättigheter för att frihet och rättvisa ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att frihet, säkerhet och rättvisa är mål man måste sträva efter parallellt, och anser att genomförandet av EU:s stadga måste stå i centrum för en fullt utvecklad strategi för inre säkerhet. Parlamentet påminner om att säkerheten alltid måste upprätthållas i enlighet med fördragens principer, rättstatsprincipen och unionens åtaganden om grundläggande rättigheter för att frihet och rättvisa ska kunna uppnås.

| 3. | Europaparlamentet uppmärksammar de framsteg som medlemsstaterna och kommissionen har gjort i samband med EU:s policycykel avseende organiserad och grov internationell brottslighet i syfte att genomföra de allmänna strategiska målen med hjälp av åtgärder som baseras på mellanstatligt samarbete på operativ nivå. Parlamentet anser dock att det måste göras en tydlig uppdelning av uppgifterna på EU-nivå och nationell nivå, att parlamentet måste delta i processen när det gäller politisk vägledning, genomförande och utvärdering av resultat och att en djupgående utvärdering av den europeiska policycykeln bör genomföras under 2013. Parlamentet anser vidare att denna policycykel med tanke på dess egenskaper bör döpas om till ”EU:s operativa cykel”. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att regelbundet utvärdera om de nationella planerna för att bekämpa den organiserade brottsligheten kompletterar de planer som ska utarbetas på EU-nivå och att analysera de resultat som har uppnåtts och framtida projekt ur ett strategiskt och operativt europeiskt perspektiv som inbegriper EU:s institutioner, berörda EU-organ och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmärksammar de framsteg som medlemsstaterna och kommissionen har gjort i samband med EU:s policycykel avseende organiserad och grov internationell brottslighet i syfte att genomföra de allmänna strategiska målen med hjälp av åtgärder som baseras på mellanstatligt samarbete på operativ nivå. Parlamentet anser dock att det måste göras en tydlig uppdelning av uppgifterna på EU-nivå och nationell nivå, att parlamentet måste delta i processen när det gäller politisk vägledning, genomförande och utvärdering av resultat och att en djupgående utvärdering av den europeiska policycykeln bör genomföras under 2013. Parlamentet anser vidare att denna policycykel med tanke på dess egenskaper bör döpas om till ”EU:s operativa cykel”. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att regelbundet utvärdera om de nationella planerna för att bekämpa den organiserade brottsligheten kompletterar de planer som ska utarbetas på EU-nivå och att analysera de resultat som har uppnåtts och framtida projekt ur ett strategiskt och operativt europeiskt perspektiv som inbegriper EU:s institutioner, berörda EU-organ och de nationella parlamenten.

| 4. | Europaparlamentet anser dessutom att det är nödvändigt att i den fleråriga ramen för 2014–2020 se till att det finns tillräckliga finansiella resurser i den berörda fonden för genomförandet av denna strategi. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser dessutom att det är nödvändigt att i den fleråriga ramen för 2014–2020 se till att det finns tillräckliga finansiella resurser i den berörda fonden för genomförandet av denna strategi.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att befogenheterna på det säkerhetspolitiska området delas mellan EU och medlemsstaterna och att detta är ett område där subsidiariteten måste respekteras. Parlamentet anser att ramen för strategin för inre säkerhet skulle kunna komplettera insatserna från samtliga EU-institutioner och medlemsstater på detta område med hjälp av ett omfattande och sammanhängande tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar om att befogenheterna på det säkerhetspolitiska området delas mellan EU och medlemsstaterna och att detta är ett område där subsidiariteten måste respekteras. Parlamentet anser att ramen för strategin för inre säkerhet skulle kunna komplettera insatserna från samtliga EU-institutioner och medlemsstater på detta område med hjälp av ett omfattande och sammanhängande tillvägagångssätt.

| 6. | Europaparlamentet anser att en nödvändig förutsättning för att strategin för inre säkerhet ska bli effektiv är att det på EU-nivå genomförs en omfattande evidens- och kunskapsbaserad analys av hot som måste bemötas. Europol bör, med stöd av EU:s övriga institutioner, organ och byråer, genomföra en sådan EU-omfattande analys på grundval av en öppnare och solidare metod för hotbedömning och omfattande bidrag från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att en nödvändig förutsättning för att strategin för inre säkerhet ska bli effektiv är att det på EU-nivå genomförs en omfattande evidens- och kunskapsbaserad analys av hot som måste bemötas. Europol bör, med stöd av EU:s övriga institutioner, organ och byråer, genomföra en sådan EU-omfattande analys på grundval av en öppnare och solidare metod för hotbedömning och omfattande bidrag från medlemsstaterna.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet nu är en fullfjädrad institutionell aktör på det säkerhetspolitiska området och därför har rätt att aktivt delta i fastställandet av särdragen och prioriteringarna när det gäller strategin för inre säkerhet och EU:s säkerhetsmodell, liksom vid utvärderingen av dessa instrument, bland annat genom regelbunden övervakning av genomförandet av ovannämnda strategi som genomförs gemensamt av parlamentet, de nationella parlamenten och rådet enligt artiklarna 70 och 71 i EUF-fördraget och artikel 6.2 i beslutet om upprättande av den ständiga kommittén för inre säkerhet (Cosi). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att parlamentet nu är en fullfjädrad institutionell aktör på det säkerhetspolitiska området och därför har rätt att aktivt delta i fastställandet av särdragen och prioriteringarna när det gäller strategin för inre säkerhet och EU:s säkerhetsmodell, liksom vid utvärderingen av dessa instrument, bland annat genom regelbunden övervakning av genomförandet av ovannämnda strategi som genomförs gemensamt av parlamentet, de nationella parlamenten och rådet enligt artiklarna 70 och 71 i EUF-fördraget och artikel 6.2 i beslutet om upprättande av den ständiga kommittén för inre säkerhet (Cosi).

| 8. | Europaparlamentet stödjer i detta sammanhang, och på grundval av det befintliga samarbetet mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten, idén om en parlamentarisk policycykel, som måste anpassas i detalj efter bland annat kommissionens årsrapporter på området och avslutas med en årlig parlamentarisk rapport om det aktuella läget för strategin för inre säkerhet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stödjer i detta sammanhang, och på grundval av det befintliga samarbetet mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten, idén om en parlamentarisk policycykel, som måste anpassas i detalj efter bland annat kommissionens årsrapporter på området och avslutas med en årlig parlamentarisk rapport om det aktuella läget för strategin för inre säkerhet.

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av samstämmighet och synergier mellan den inre och yttre aspekten av säkerhet och understryker att det är viktigt att se till att åtgärderna och insatserna för att genomföra strategin för inre säkerhet är förenliga med unionens åtaganden om grundläggande rättigheter, särskilt artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget, unionens utrikespolitiska mål enligt artikel 21 i EU-fördraget liksom internationella mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. Parlamentet har tagit del av det gemensamma dokumentet om hur man ska öka kopplingarna mellan den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och berörda parter på området för rättsliga och inrikes frågor (RIF) och de åtgärder som anges i färdplanen. Parlamentet understryker vikten av lämpligt utbyte av information, samråd och samarbete med alla berörda parter samt av lösningar som syftar till att man ska kunna förutse snarare än reagera på incidenter. Parlamentet ser fram emot resultatet av det arbete som genomförs inom ramen för genomförandet av Stockholmsprogrammet i fråga om komplementaritet mellan medlemsstaternas och unionens åtgärder i den yttre dimensionen av rättsliga och inrikes frågor samt åtaganden i samband med den eventuella uppdateringen av EU:s strategi för yttre säkerhet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar vikten av samstämmighet och synergier mellan den inre och yttre aspekten av säkerhet och understryker att det är viktigt att se till att åtgärderna och insatserna för att genomföra strategin för inre säkerhet är förenliga med unionens åtaganden om grundläggande rättigheter, särskilt artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget, unionens utrikespolitiska mål enligt artikel 21 i EU-fördraget liksom internationella mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. Parlamentet har tagit del av det gemensamma dokumentet om hur man ska öka kopplingarna mellan den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och berörda parter på området för rättsliga och inrikes frågor (RIF) och de åtgärder som anges i färdplanen. Parlamentet understryker vikten av lämpligt utbyte av information, samråd och samarbete med alla berörda parter samt av lösningar som syftar till att man ska kunna förutse snarare än reagera på incidenter. Parlamentet ser fram emot resultatet av det arbete som genomförs inom ramen för genomförandet av Stockholmsprogrammet i fråga om komplementaritet mellan medlemsstaternas och unionens åtgärder i den yttre dimensionen av rättsliga och inrikes frågor samt åtaganden i samband med den eventuella uppdateringen av EU:s strategi för yttre säkerhet.

| 10. | Europaparlamentet betonar att hela strategin för inre säkerhet på lång sikt bör fokusera mer på den tydliga kopplingen mellan yttre hot och bristen på eller den ineffektiva användningen av strategier och åtgärder som kan ha en starkt förebyggande effekt i fråga om säkerhetshot, som exempelvis riktat utvecklingsbistånd, strategier för fattigdomsminskning eller program för återuppbyggnad efter naturkatastrofer eller katastrofer som orsakats av människan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att hela strategin för inre säkerhet på lång sikt bör fokusera mer på den tydliga kopplingen mellan yttre hot och bristen på eller den ineffektiva användningen av strategier och åtgärder som kan ha en starkt förebyggande effekt i fråga om säkerhetshot, som exempelvis riktat utvecklingsbistånd, strategier för fattigdomsminskning eller program för återuppbyggnad efter naturkatastrofer eller katastrofer som orsakats av människan.

| 11. | Europaparlamentet noterar att det har fastställts fem nyckelområden där olika konkreta åtgärder har föreslagits på EU- och medlemsstatsnivå. Dessa mål är inte uttömmande, utan man hade kunnat strukturera prioriteringsordningen på ett bättre sätt. Det är viktigt att komma ihåg att kampen mot terrorismen och den organiserade brottsligheten är och måste förbli en huvudprioritering inom strategin för inre säkerhet. Förmågan att stå emot naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, inbegripet brister i kritisk infrastruktur, är också en fråga som måste tas upp. Parlamentet konstaterar emellertid att det inom ramen för strategin för inre säkerhet inte tycks vara vare sig helt berättigat eller lämpligt att vidta åtgärder när det gäller skydd av immateriella rättigheter, vilket är en fråga som är föremål för en specifik och djupgående debatt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att det har fastställts fem nyckelområden där olika konkreta åtgärder har föreslagits på EU- och medlemsstatsnivå. Dessa mål är inte uttömmande, utan man hade kunnat strukturera prioriteringsordningen på ett bättre sätt. Det är viktigt att komma ihåg att kampen mot terrorismen och den organiserade brottsligheten är och måste förbli en huvudprioritering inom strategin för inre säkerhet. Förmågan att stå emot naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, inbegripet brister i kritisk infrastruktur, är också en fråga som måste tas upp. Parlamentet konstaterar emellertid att det inom ramen för strategin för inre säkerhet inte tycks vara vare sig helt berättigat eller lämpligt att vidta åtgärder när det gäller skydd av immateriella rättigheter, vilket är en fråga som är föremål för en specifik och djupgående debatt.

| 12. | Europaparlamentet anser att organiserad brottslighet – i alla dess former, även maffian – utgör ett växande hot mot unionsmedborgarnas frihet, säkerhet och rättvisa och att kampen mot denna organiserade brottslighet måste fortsätta att prioriteras i enlighet med rekommendationerna i parlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om organiserad brottslighet i Europeiska unionen, som bygger på specifika uppgifter och information om det befintliga samarbetet mellan EU och medlemsstaterna i kampen mot maffian, penningtvätt, korruption, ekonomisk brottslighet och andra typer av organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att organiserad brottslighet – i alla dess former, även maffian – utgör ett växande hot mot unionsmedborgarnas frihet, säkerhet och rättvisa och att kampen mot denna organiserade brottslighet måste fortsätta att prioriteras i enlighet med rekommendationerna i parlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om organiserad brottslighet i Europeiska unionen, som bygger på specifika uppgifter och information om det befintliga samarbetet mellan EU och medlemsstaterna i kampen mot maffian, penningtvätt, korruption, ekonomisk brottslighet och andra typer av organiserad brottslighet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att prioritera kampen mot korruption inom ramen för EU:s säkerhetsagenda och att avsätta tillräckliga medel, detta med hänsyn till att korruption i Stockholmsprogrammet (punkt 4.1) nämns bland de gränsöverskridande hot som fortsätter att vara en utmaning för unionens inre säkerhet och som kräver tydliga och övergripande motåtgärder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att prioritera kampen mot korruption inom ramen för EU:s säkerhetsagenda och att avsätta tillräckliga medel, detta med hänsyn till att korruption i Stockholmsprogrammet (punkt 4.1) nämns bland de gränsöverskridande hot som fortsätter att vara en utmaning för unionens inre säkerhet och som kräver tydliga och övergripande motåtgärder.

| 14. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förebygga och bekämpa terrorism och därmed sammanhängande verksamhet, inbegripet dess finansiering, och ser fram emot förslaget om en ram för administrativa åtgärder, såsom frysning av tillgångarna för personer som misstänks för terrorism i enlighet med artikel 75 i EUF-fördraget. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas dessutom att, vid sidan av den särskilda ramen för strategin för inre säkerhet, överväga att anta särskild lagstiftning om offer för terrorism i syfte att erkänna deras offentliga karaktär och att inkludera mer detaljerade bestämmelser som tryggar adekvat skydd, stöd och erkännande. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förebygga och bekämpa terrorism och därmed sammanhängande verksamhet, inbegripet dess finansiering, och ser fram emot förslaget om en ram för administrativa åtgärder, såsom frysning av tillgångarna för personer som misstänks för terrorism i enlighet med artikel 75 i EUF-fördraget. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas dessutom att, vid sidan av den särskilda ramen för strategin för inre säkerhet, överväga att anta särskild lagstiftning om offer för terrorism i syfte att erkänna deras offentliga karaktär och att inkludera mer detaljerade bestämmelser som tryggar adekvat skydd, stöd och erkännande.

| 15. | Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att med kraft bekämpa miljöbrott, ekonomisk brottslighet och företagsbrott eftersom konsekvenserna av dessa brott framför allt försämrar EU-medborgarnas levnadsvillkor, särskilt i kristider. Parlamentet beklagar i detta hänseende djupt de åtgärder som vissa medlemsstater har vidtagit för att sänka straffen för denna typ av brott. Parlamentet betonar dessutom skillnaden mellan de förslag som lagts fram på detta område och stigmatiseringen av vissa mindre allvarliga brott. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att med kraft bekämpa miljöbrott, ekonomisk brottslighet och företagsbrott eftersom konsekvenserna av dessa brott framför allt försämrar EU-medborgarnas levnadsvillkor, särskilt i kristider. Parlamentet beklagar i detta hänseende djupt de åtgärder som vissa medlemsstater har vidtagit för att sänka straffen för denna typ av brott. Parlamentet betonar dessutom skillnaden mellan de förslag som lagts fram på detta område och stigmatiseringen av vissa mindre allvarliga brott.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att man i strategin för inre säkerhet har prioriterat kampen mot it-brottslighet och understryker vikten av att fokusera på förebyggande åtgärder. Parlamentet noterar och stöder kommissionens löfte om att under 2012 utveckla en övergripande europeisk strategi för it-säkerhet, och uppmanar medlemsstaterna att ratificera Europarådets konvention om it-brottslighet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar att man i strategin för inre säkerhet har prioriterat kampen mot it-brottslighet och understryker vikten av att fokusera på förebyggande åtgärder. Parlamentet noterar och stöder kommissionens löfte om att under 2012 utveckla en övergripande europeisk strategi för it-säkerhet, och uppmanar medlemsstaterna att ratificera Europarådets konvention om it-brottslighet.

| 17. | Europaparlamentet upprepar att EU:s polissamarbete och rättsliga samarbete måste stärkas, bland annat genom Europol, Eurojust och lämplig utbildning, för att strategin för inre säkerhet ska få genomslag, och att samarbetet måste involvera såväl de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna som EU:s institutioner och organ. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera detta samarbete inom strategin för inre säkerhet. Parlamentet efterlyser också ändamålsenliga och enhetliga rättsliga instrument som underlättar användningen av bevismaterial. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar att EU:s polissamarbete och rättsliga samarbete måste stärkas, bland annat genom Europol, Eurojust och lämplig utbildning, för att strategin för inre säkerhet ska få genomslag, och att samarbetet måste involvera såväl de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna som EU:s institutioner och organ. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera detta samarbete inom strategin för inre säkerhet. Parlamentet efterlyser också ändamålsenliga och enhetliga rättsliga instrument som underlättar användningen av bevismaterial.

| 18. | Europaparlamentet betonar att uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken bidrar till att främja respekten för rättsstatsprincipen och upprätthålla fred och säkerhet i EU:s grannskap och i världen i stort, och därigenom bidrar till att förhindra staters upplösning och eliminera fristäder för gränsöverskridande brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken bidrar till att främja respekten för rättsstatsprincipen och upprätthålla fred och säkerhet i EU:s grannskap och i världen i stort, och därigenom bidrar till att förhindra staters upplösning och eliminera fristäder för gränsöverskridande brottslighet och terrorism.

| 19. | Europaparlamentet beklagar i detta sammanhang att strategin för inre säkerhet fortfarande saknar en lämplig ”rättviseaspekt”. Parlamentet påminner i linje med Stockholmsprogrammet dels om att det ömsesidiga förtroendet måste stärkas genom att en europeisk rättskultur grundad på mångfalden av rättssystem och enhetlighet genom europeisk rätt successivt utvecklas, dels om att medlemsstaternas rättssystem bör kunna fungera tillsammans på ett konsekvent och ändamålsenligt sätt, med vederbörlig hänsyn tagen till nationella rättstraditioner. Parlamentet anser att fastställandet av ett antal prioriteringar på området för rättsligt samarbete måste ses mot bakgrund av den nära kopplingen mellan alla aspekter inom det område som avses i avdelning V i EUF-fördraget, nämligen området med frihet, säkerhet och rättvisa. Det är viktigt att avtalen om rättsligt samarbete med tredjeländer genomförs korrekt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar i detta sammanhang att strategin för inre säkerhet fortfarande saknar en lämplig ”rättviseaspekt”. Parlamentet påminner i linje med Stockholmsprogrammet dels om att det ömsesidiga förtroendet måste stärkas genom att en europeisk rättskultur grundad på mångfalden av rättssystem och enhetlighet genom europeisk rätt successivt utvecklas, dels om att medlemsstaternas rättssystem bör kunna fungera tillsammans på ett konsekvent och ändamålsenligt sätt, med vederbörlig hänsyn tagen till nationella rättstraditioner. Parlamentet anser att fastställandet av ett antal prioriteringar på området för rättsligt samarbete måste ses mot bakgrund av den nära kopplingen mellan alla aspekter inom det område som avses i avdelning V i EUF-fördraget, nämligen området med frihet, säkerhet och rättvisa. Det är viktigt att avtalen om rättsligt samarbete med tredjeländer genomförs korrekt.

| 20. | När det gäller kopplingarna mellan inre och yttre säkerhet anser Europaparlamentet att EU:s samarbete med andra internationella institutioner, som Nato och OSSE, bör främjas ytterligare. |
| --- | --- |

20.

När det gäller kopplingarna mellan inre och yttre säkerhet anser Europaparlamentet att EU:s samarbete med andra internationella institutioner, som Nato och OSSE, bör främjas ytterligare.

| 21. | Europaparlamentet betonar att kampen mot terrorismen prioriteras i strategin för inre säkerhet och att dess mål och verktyg måste utvärderas ordentligt på det sätt som avses i parlamentets resolution av den 14 december 2011 om EU:s strategi för terrorismbekämpning: viktiga framsteg och kommande utmaningar. Parlamentet påpekar att strategierna för förebyggande och skydd måste ges högre prioritet, jämte åtal och motåtgärder. I detta sammanhang måste man fokusera mer på riktad brottsbekämpning och underrättelseverksamhet som har bevisad förmåga att förhindra terroristattacker och som genomförs i enlighet med nödvändighetsprincipen, proportionalitetsprincipen och principen om respekt för de grundläggande rättigheterna samt på grundval av vederbörlig tillsyn och ansvarsskyldighet. Parlamentet påminner om att detta är nödvändigt för att EU ska vara en trovärdig aktör när det gäller att främja grundläggande rättigheter både inom EU och i omvärlden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att kampen mot terrorismen prioriteras i strategin för inre säkerhet och att dess mål och verktyg måste utvärderas ordentligt på det sätt som avses i parlamentets resolution av den 14 december 2011 om EU:s strategi för terrorismbekämpning: viktiga framsteg och kommande utmaningar. Parlamentet påpekar att strategierna för förebyggande och skydd måste ges högre prioritet, jämte åtal och motåtgärder. I detta sammanhang måste man fokusera mer på riktad brottsbekämpning och underrättelseverksamhet som har bevisad förmåga att förhindra terroristattacker och som genomförs i enlighet med nödvändighetsprincipen, proportionalitetsprincipen och principen om respekt för de grundläggande rättigheterna samt på grundval av vederbörlig tillsyn och ansvarsskyldighet. Parlamentet påminner om att detta är nödvändigt för att EU ska vara en trovärdig aktör när det gäller att främja grundläggande rättigheter både inom EU och i omvärlden.

| 22. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utveckla förebyggande mekanismer, särskilt för att i god tid möjliggöra upptäckt av tecken på våldsam radikalisering eller hot, bland annat hot från våldsam eller militant extremism. Parlamentet påminner om att det är viktigt med åtgärder som syftar till att motverka våldsam radikalisering i alla utsatta befolkningsgrupper, och ser fram emot det kommande arbetet inom EU:s nätverk för kunskapsspridning om radikalisering, som har i uppdrag att underlätta kunskapsdelning, öka medvetenheten och identifiera innovativa lösningar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utveckla förebyggande mekanismer, särskilt för att i god tid möjliggöra upptäckt av tecken på våldsam radikalisering eller hot, bland annat hot från våldsam eller militant extremism. Parlamentet påminner om att det är viktigt med åtgärder som syftar till att motverka våldsam radikalisering i alla utsatta befolkningsgrupper, och ser fram emot det kommande arbetet inom EU:s nätverk för kunskapsspridning om radikalisering, som har i uppdrag att underlätta kunskapsdelning, öka medvetenheten och identifiera innovativa lösningar.

| 23. | Europaparlamentet noterar den vikt som läggs vid gränssäkerhet i strategin för inre säkerhet. Parlamentet anser dock att gränsförvaltningen och människors rörlighet inte är rena säkerhetsfrågor utan utgör huvuddragen i en bredare politisk strategi som utöver säkerhetsaspekten omfattar dels invandrings-, asyl- och utvecklingspolitiken på EU-nivå, dels politik som stöder ekonomisk, social och demokratisk utveckling och främjar mänskliga rättigheter i tredjeländer. Parlamentet betonar vidare att säkerhet måste eftersträvas med respekt för EU:s landvinningar, dvs. rätten till fri rörlighet över de inre gränserna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar den vikt som läggs vid gränssäkerhet i strategin för inre säkerhet. Parlamentet anser dock att gränsförvaltningen och människors rörlighet inte är rena säkerhetsfrågor utan utgör huvuddragen i en bredare politisk strategi som utöver säkerhetsaspekten omfattar dels invandrings-, asyl- och utvecklingspolitiken på EU-nivå, dels politik som stöder ekonomisk, social och demokratisk utveckling och främjar mänskliga rättigheter i tredjeländer. Parlamentet betonar vidare att säkerhet måste eftersträvas med respekt för EU:s landvinningar, dvs. rätten till fri rörlighet över de inre gränserna.

| 24. | Europaparlamentet upprepar vikten av att säkerställa samordning av medlemsstaternas åtgärder när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna och betonar att ett nära samarbete med de grannländer som delar gräns med EU är nödvändigt för att underlätta den fria rörligheten och stärka solidariteten och säkerheten vid de yttre gränserna. Parlamentet betonar att syftet med ett gradvist införande av integrerad gränsförvaltning bör vara att underlätta resande. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet upprepar vikten av att säkerställa samordning av medlemsstaternas åtgärder när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna och betonar att ett nära samarbete med de grannländer som delar gräns med EU är nödvändigt för att underlätta den fria rörligheten och stärka solidariteten och säkerheten vid de yttre gränserna. Parlamentet betonar att syftet med ett gradvist införande av integrerad gränsförvaltning bör vara att underlätta resande.

| 25. | Europaparlamentet anser därför att strategin för inre säkerhet borde återspegla visionen i Stockholmsprogrammet på ett bättre sätt och att en parlamentarisk halvtidsöversyn av Stockholmsprogrammet före utgången av 2013 vore lämplig för att bedöma dess strategiska, lagstiftningsmässiga och finansiella prioriteringar. Det behövs även en kompletterande bedömning med tanke på att de berörda europeiska organen (Europol, Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket) och andra byråer och organ för närvarande håller på att anpassas till Lissabonfördraget. Parlamentet påminner om att organens åtgärder och insatser måste vara förenliga med mandaten i besluten om deras inrättande och funktionssätt och att de måste respektera demokratiska värderingar och principer och de grundläggande fri- och rättigheterna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser därför att strategin för inre säkerhet borde återspegla visionen i Stockholmsprogrammet på ett bättre sätt och att en parlamentarisk halvtidsöversyn av Stockholmsprogrammet före utgången av 2013 vore lämplig för att bedöma dess strategiska, lagstiftningsmässiga och finansiella prioriteringar. Det behövs även en kompletterande bedömning med tanke på att de berörda europeiska organen (Europol, Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket) och andra byråer och organ för närvarande håller på att anpassas till Lissabonfördraget. Parlamentet påminner om att organens åtgärder och insatser måste vara förenliga med mandaten i besluten om deras inrättande och funktionssätt och att de måste respektera demokratiska värderingar och principer och de grundläggande fri- och rättigheterna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att behandlingen och insamlingen av personuppgifter inom ramen för strategin för inre säkerhet under alla omständigheter måste respektera EU:s principer för uppgiftsskydd, särskilt de som rör nödvändighet, proportionalitet och laglighet, liksom relevant EU-lagstiftning på området. Parlamentet välkomnar de förslag om uppgiftsskydd som kommissionen lade fram den 25 januari 2012, men anser att förslaget till direktiv inom området straffrättsligt samarbete och brottsbekämpning måste bli mer ambitiöst och ge ett starkare skydd, särskilt när det gäller bestämmelserna om profilering och automatisk behandling. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att behandlingen och insamlingen av personuppgifter inom ramen för strategin för inre säkerhet under alla omständigheter måste respektera EU:s principer för uppgiftsskydd, särskilt de som rör nödvändighet, proportionalitet och laglighet, liksom relevant EU-lagstiftning på området. Parlamentet välkomnar de förslag om uppgiftsskydd som kommissionen lade fram den 25 januari 2012, men anser att förslaget till direktiv inom området straffrättsligt samarbete och brottsbekämpning måste bli mer ambitiöst och ge ett starkare skydd, särskilt när det gäller bestämmelserna om profilering och automatisk behandling.

| 27. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om behovet av en lämplig demokratisk tillsyn över och utvärdering av myndigheternas verksamhet på området med frihet, säkerhet och rättvisa för att undvika att man suddar ut gränsdragningen ”mellan politisk rådgivning och den faktiska uppläggningen av politiken” när det gäller dessa organ. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om behovet av en lämplig demokratisk tillsyn över och utvärdering av myndigheternas verksamhet på området med frihet, säkerhet och rättvisa för att undvika att man suddar ut gränsdragningen ”mellan politisk rådgivning och den faktiska uppläggningen av politiken” när det gäller dessa organ.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant och kommissionen att lägga fram sitt förslag – som var planerat till 2011 – om genomförandet av solidaritetsklausulen, vilket inte bör överlappa befintliga initiativ utan snarare bör ange ramen för användningen och samordningen av tillgängliga EU-instrument och nationella instrument, inbegripet den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, i de situationer som avses i artikel 222 i EUF-fördraget. Parlamentet anser att EU endast genom att ha tillgång till alla de möjligheter som genomförandet av solidaritetsklausulen i alla medlemsstater ger kommer att stå berett att förhindra – och på ett säkert och samordnat sätt bemöta – varje specifikt hot som riktas mot en eller flera medlemsstaters säkerhet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant och kommissionen att lägga fram sitt förslag – som var planerat till 2011 – om genomförandet av solidaritetsklausulen, vilket inte bör överlappa befintliga initiativ utan snarare bör ange ramen för användningen och samordningen av tillgängliga EU-instrument och nationella instrument, inbegripet den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, i de situationer som avses i artikel 222 i EUF-fördraget. Parlamentet anser att EU endast genom att ha tillgång till alla de möjligheter som genomförandet av solidaritetsklausulen i alla medlemsstater ger kommer att stå berett att förhindra – och på ett säkert och samordnat sätt bemöta – varje specifikt hot som riktas mot en eller flera medlemsstaters säkerhet.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT L 52, 3.3.2010, s. 50.

(2)  ”Ett säkert Europa i en bättre värld – En europeisk säkerhetsstrategi”, som godkändes vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 12 december 2003 och som utarbetats under ansvar av EU:s höge representant Javier Solana.

(3)  ”Rapport om genomförandet av EU:s säkerhetsstrategi – Att skapa säkerhet i en värld i förändring”, S407/08.

(4)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 12.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0459.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0388.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0577.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/7

---

Tisdagen den 22 maj 2012En straffrättslig strategi inom EU

P7_TA(2012)0208

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om en straffrättslig strategi inom EU (2010/2310(INI))

2013/C 264 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt tredje delen avdelning V kapitel 4 med titeln ”Straffrättsligt samarbete”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt tredje delen avdelning V kapitel 4 med titeln ”Straffrättsligt samarbete”,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt avdelning VI om rättskipning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt avdelning VI om rättskipning,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011”Straffrätt i EU: garantier för ett effektivt genomförande av EU:s politik genom straffrättsliga åtgärder” (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011”Straffrätt i EU: garantier för ett effektivt genomförande av EU:s politik genom straffrättsliga åtgärder” (COM(2011)0573),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 30 november 2009 om standardbestämmelser som vägledning för rådets överläggningar på det straffrättsliga området, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 30 november 2009 om standardbestämmelser som vägledning för rådets överläggningar på det straffrättsliga området,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om organiserad brottslighet i Europeiska unionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om organiserad brottslighet i Europeiska unionen (1),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 7 maj 2009 om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 7 maj 2009 om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning (2),

| — | med beaktande av sina studier om harmonisering av straffrätten inom EU (3) och om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina studier om harmonisering av straffrätten inom EU (3) och om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning (4),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0144/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0144/2012), och av följande skäl:

| A. | I artikel 3.2 i fördraget om Europeiska unionen fastställs att unionen ska erbjuda sina medborgare ett område med frihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser, där den fria rörligheten för personer garanteras samtidigt som lämpliga åtgärder vidtas avseende bland annat förebyggande och bekämpande av brottslighet. |
| --- | --- |

A.

I artikel 3.2 i fördraget om Europeiska unionen fastställs att unionen ska erbjuda sina medborgare ett område med frihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser, där den fria rörligheten för personer garanteras samtidigt som lämpliga åtgärder vidtas avseende bland annat förebyggande och bekämpande av brottslighet.

| B. | Europaparlamentet och rådet får enligt artikel 83 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställa minimiregler om fastställande av brottsrekvisit och påföljder. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet och rådet får enligt artikel 83 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställa minimiregler om fastställande av brottsrekvisit och påföljder.

| C. | Genom artikel 83.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt införs samtidigt en nödbroms i förfarandet i händelse av att en rådsmedlem anser att en föreslagen lagstiftningsåtgärd skulle påverka grundläggande aspekter av dennes straffrättsliga system negativt. Därigenom erkänns det faktum att straffrätten ofta speglar grundläggande värderingar, sedvänjor och val i ett givet samhälle, även om den fullt ut respekterar internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

C.

Genom artikel 83.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt införs samtidigt en nödbroms i förfarandet i händelse av att en rådsmedlem anser att en föreslagen lagstiftningsåtgärd skulle påverka grundläggande aspekter av dennes straffrättsliga system negativt. Därigenom erkänns det faktum att straffrätten ofta speglar grundläggande värderingar, sedvänjor och val i ett givet samhälle, även om den fullt ut respekterar internationell människorättslagstiftning.

| D. | Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som nämns i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen, är därför särskilt relevanta i samband med lagstiftningsförslag som gäller straffrätten. |
| --- | --- |

D.

Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som nämns i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen, är därför särskilt relevanta i samband med lagstiftningsförslag som gäller straffrätten.

| E. | Medlemsstaternas system för straffrätt och straffprocessrätt har vuxit fram under århundraden, och varje medlemsstat har sina helt egna kännetecken och särdrag. Kärnområden inom straffrätten måste följaktligen överlåtas till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

E.

Medlemsstaternas system för straffrätt och straffprocessrätt har vuxit fram under århundraden, och varje medlemsstat har sina helt egna kännetecken och särdrag. Kärnområden inom straffrätten måste följaktligen överlåtas till medlemsstaterna.

| F. | Principen om ömsesidigt erkännande vinner insteg på allt fler politikområden, särskilt när det gäller domar och rättsliga avgöranden. Denna princip bygger på ömsesidigt förtroende, vilket förutsätter att strängast möjliga minimiskyddsnormer inrättas. |
| --- | --- |

F.

Principen om ömsesidigt erkännande vinner insteg på allt fler politikområden, särskilt när det gäller domar och rättsliga avgöranden. Denna princip bygger på ömsesidigt förtroende, vilket förutsätter att strängast möjliga minimiskyddsnormer inrättas.

| G. | Harmoniseringen av straffrätten i EU bör bidra till att man inom EU utvecklar en gemensam rättskultur som syftar till att bekämpa brottslighet och som kompletterar men inte ersätter nationella rättsliga traditioner samt har en positiv inverkan på det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaternas rättssystem. |
| --- | --- |

G.

Harmoniseringen av straffrätten i EU bör bidra till att man inom EU utvecklar en gemensam rättskultur som syftar till att bekämpa brottslighet och som kompletterar men inte ersätter nationella rättsliga traditioner samt har en positiv inverkan på det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaternas rättssystem.

| H. | Straffrätten måste utgöra ett sammanhängande lagsystem som regleras genom en uppsättning grundläggande principer och normer avseende god förvaltning som helt och hållet är förenliga med EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt andra internationella människorättskonventioner som medlemsstaterna har undertecknat. |
| --- | --- |

H.

Straffrätten måste utgöra ett sammanhängande lagsystem som regleras genom en uppsättning grundläggande principer och normer avseende god förvaltning som helt och hållet är förenliga med EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt andra internationella människorättskonventioner som medlemsstaterna har undertecknat.

| I. | Mot bakgrund av dess inneboende egenskap att begränsa vissa mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för misstänkta, åtalade eller dömda personer, utöver den möjliga stigmatiserande verkan som brottsundersökningar kan ha och med beaktande av att en överdriven användning av strafflagstiftningen leder till en minskad effektivitet, måste straffrätten tillämpas som en sista utväg (ultima ratio) för att hantera tydligt fastställt och avgränsat beteende som inte kan hanteras effektivt genom mindre stränga åtgärder och som orsakar samhället eller individer betydande skada. |
| --- | --- |

I.

Mot bakgrund av dess inneboende egenskap att begränsa vissa mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för misstänkta, åtalade eller dömda personer, utöver den möjliga stigmatiserande verkan som brottsundersökningar kan ha och med beaktande av att en överdriven användning av strafflagstiftningen leder till en minskad effektivitet, måste straffrätten tillämpas som en sista utväg (ultima ratio) för att hantera tydligt fastställt och avgränsat beteende som inte kan hanteras effektivt genom mindre stränga åtgärder och som orsakar samhället eller individer betydande skada.

| J. | EU:s strafflagstiftning bör i allmänhet föreskriva straff endast för handlingar som begåtts med uppsåt, eller, i undantagsfall, genom grov oaktsamhet, och den ska utgå från principen om personlig skuld (nulla poena sine culpa). I vissa fall kan det dock vara motiverat att föreskriva ansvar för juridiska personer vid vissa typer av brott. |
| --- | --- |

J.

EU:s strafflagstiftning bör i allmänhet föreskriva straff endast för handlingar som begåtts med uppsåt, eller, i undantagsfall, genom grov oaktsamhet, och den ska utgå från principen om personlig skuld (nulla poena sine culpa). I vissa fall kan det dock vara motiverat att föreskriva ansvar för juridiska personer vid vissa typer av brott.

| K. | I enlighet med rättssäkerhetskravet (lex certa) ska delarna i en straffbar gärning formuleras noggrant för att säkerställa förutsägbarheten vad gäller dess tillämpning, omfattning och innebörd. |
| --- | --- |

K.

I enlighet med rättssäkerhetskravet (lex certa) ska delarna i en straffbar gärning formuleras noggrant för att säkerställa förutsägbarheten vad gäller dess tillämpning, omfattning och innebörd.

| L. | Vad gäller direktiv behåller medlemsstaterna en viss bestämmanderätt i fråga om hur bestämmelserna ska införlivas i den nationella lagstiftningen, vilket innebär att inte bara själva EU-lagstiftningen utan även dess införlivande i den nationella lagstiftningen måste vara av allra högsta kvalitet för att rättssäkerhetskravet ska kunna uppfyllas. |
| --- | --- |

L.

Vad gäller direktiv behåller medlemsstaterna en viss bestämmanderätt i fråga om hur bestämmelserna ska införlivas i den nationella lagstiftningen, vilket innebär att inte bara själva EU-lagstiftningen utan även dess införlivande i den nationella lagstiftningen måste vara av allra högsta kvalitet för att rättssäkerhetskravet ska kunna uppfyllas.

| M. | Införandet av EU:s straffrättsliga bestämmelser är inte begränsat till området med frihet, säkerhet och rättvisa utan kan ha anknytning till många olika politikområden. |
| --- | --- |

M.

Införandet av EU:s straffrättsliga bestämmelser är inte begränsat till området med frihet, säkerhet och rättvisa utan kan ha anknytning till många olika politikområden.

| N. | Hittills har Europeiska unionen ofta utarbetat straffrättsliga bestämmelser utifrån omständigheternas krav, vilket har lett till ett behov av större enhetlighet. |
| --- | --- |

N.

Hittills har Europeiska unionen ofta utarbetat straffrättsliga bestämmelser utifrån omständigheternas krav, vilket har lett till ett behov av större enhetlighet.

| O. | Europaparlamentet behöver utveckla sina egna förfaranden för att tillsammans med medlagstiftaren kunna säkerställa ett enhetligt straffrättssystem av högsta kvalitet. |
| --- | --- |

O.

Europaparlamentet behöver utveckla sina egna förfaranden för att tillsammans med medlagstiftaren kunna säkerställa ett enhetligt straffrättssystem av högsta kvalitet.

| P. | För att främja samarbete på straffrättsområdet mellan kommissionen, rådet och parlamentet efterlyses en interinstitutionell överenskommelse. |
| --- | --- |

P.

För att främja samarbete på straffrättsområdet mellan kommissionen, rådet och parlamentet efterlyses en interinstitutionell överenskommelse.

| Q. | Enligt artikel 67.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa med respekt för de grundläggande rättigheterna och de olika rättsystemen och rättsliga traditionerna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Q.

Enligt artikel 67.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa med respekt för de grundläggande rättigheterna och de olika rättsystemen och rättsliga traditionerna i medlemsstaterna.

| 1. | Europaparlamentet betonar att förslag till bestämmelser avseende materiell straffrätt för EU måste vara fullt förenliga med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att förslag till bestämmelser avseende materiell straffrätt för EU måste vara fullt förenliga med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att straffrätten till fullo måste respektera de grundläggande rättigheterna för misstänkta, åtalade och dömda personer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om att straffrätten till fullo måste respektera de grundläggande rättigheterna för misstänkta, åtalade och dömda personer.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det i detta avseende inte räcker med en hänvisning till abstrakta begrepp eller symbolisk verkan, utan att behovet av nya bestämmelser avseende materiell straffrätt måste påvisas genom nödvändiga faktauppgifter, utifrån vilka det framgår att






  — | de straffrättsliga bestämmelserna är inriktade på beteende som orsakar samhället, individer eller en grupp av individer betydande ekonomisk eller icke-ekonomisk skada, |
| --- | --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det i detta avseende inte räcker med en hänvisning till abstrakta begrepp eller symbolisk verkan, utan att behovet av nya bestämmelser avseende materiell straffrätt måste påvisas genom nödvändiga faktauppgifter, utifrån vilka det framgår att

—

de straffrättsliga bestämmelserna är inriktade på beteende som orsakar samhället, individer eller en grupp av individer betydande ekonomisk eller icke-ekonomisk skada,

| — | det inte finns tillgång till åtgärder av mindre ingripande slag för att hantera sådant beteende, |
| --- | --- |

—

det inte finns tillgång till åtgärder av mindre ingripande slag för att hantera sådant beteende,

| — | det aktuella brottet är synnerligen allvarligt med en gränsöverskridande aspekt eller att det har en direkt negativ inverkan på ett effektivt genomförande av unionens politik på ett område som har varit föremål för harmoniseringsåtgärder, |
| --- | --- |

—

det aktuella brottet är synnerligen allvarligt med en gränsöverskridande aspekt eller att det har en direkt negativ inverkan på ett effektivt genomförande av unionens politik på ett område som har varit föremål för harmoniseringsåtgärder,

| — | det finns behov av att bekämpa den straffbara gärningen med hänsyn till en gemensam grund, dvs. att det finns ett praktiskt mervärde i en gemensam EU-strategi, med beaktande bland annat av hur spridd och vanligt förekommande den straffbara gärningen är i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

det finns behov av att bekämpa den straffbara gärningen med hänsyn till en gemensam grund, dvs. att det finns ett praktiskt mervärde i en gemensam EU-strategi, med beaktande bland annat av hur spridd och vanligt förekommande den straffbara gärningen är i medlemsstaterna,

| — | stränghetsgraden i de föreslagna påföljderna är proportionerlig i förhållande till lagöverträdelsen i enlighet med artikel 49.3 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

—

stränghetsgraden i de föreslagna påföljderna är proportionerlig i förhållande till lagöverträdelsen i enlighet med artikel 49.3 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 4. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av de andra allmänna principerna för straffrätten, såsom följande:






  — | Principen om personlig skuld (nulla poena sine culpa), enligt vilken påföljder föreskrivs endast för handlingar som har begåtts med uppsåt eller, i undantagsfall, genom grov oaktsamhet. |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet erkänner betydelsen av de andra allmänna principerna för straffrätten, såsom följande:

—

Principen om personlig skuld (nulla poena sine culpa), enligt vilken påföljder föreskrivs endast för handlingar som har begåtts med uppsåt eller, i undantagsfall, genom grov oaktsamhet.

| — | Rättssäkerhetsprincipen (lex certa), enligt vilken beskrivningen av delarna i en straffbar gärning ska formuleras noggrant för att garantera individens möjlighet att förutse vilka handlingar som leder till att individen blir straffrättsligt ansvarig. |
| --- | --- |

—

Rättssäkerhetsprincipen (lex certa), enligt vilken beskrivningen av delarna i en straffbar gärning ska formuleras noggrant för att garantera individens möjlighet att förutse vilka handlingar som leder till att individen blir straffrättsligt ansvarig.

| — | Principen om förbud mot retroaktiv tillämpning och principen om tillämpning av den lag som föreskriver den mildaste påföljden (lex mitior), enligt vilka undantag från retroaktivitetsprincipen får tillåtas endast om det är till gärningsmannens fördel. |
| --- | --- |

—

Principen om förbud mot retroaktiv tillämpning och principen om tillämpning av den lag som föreskriver den mildaste påföljden (lex mitior), enligt vilka undantag från retroaktivitetsprincipen får tillåtas endast om det är till gärningsmannens fördel.

| — | Förbudet mot dubbelbestraffning (ne bis in idem), som förbjuder att någon på grund av en straffbar handling för vilken han i en medlemsstat redan har blivit lagligen dömd eller frikänd genom en lagakraftvunnen dom på nytt åtalas eller bestraffas genom straffrättsliga åtgärder i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Förbudet mot dubbelbestraffning (ne bis in idem), som förbjuder att någon på grund av en straffbar handling för vilken han i en medlemsstat redan har blivit lagligen dömd eller frikänd genom en lagakraftvunnen dom på nytt åtalas eller bestraffas genom straffrättsliga åtgärder i en annan medlemsstat.

| — | Oskuldspresumtionen, som säger att varje person som är åtalad för en straffbar handling ska betraktas som oskyldig till dess att vederbörandes skuld har fastställts enligt lag. |
| --- | --- |

—

Oskuldspresumtionen, som säger att varje person som är åtalad för en straffbar handling ska betraktas som oskyldig till dess att vederbörandes skuld har fastställts enligt lag.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det erkännande som kommissionen nyligen gav uttryck för i sitt meddelande om en straffrättspolitik för EU och som innebär att det första steget inom straffrättslagstiftningen alltid bör vara att besluta om en åtgärd inom den materiella straffrätten ska antas över huvud taget. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det erkännande som kommissionen nyligen gav uttryck för i sitt meddelande om en straffrättspolitik för EU och som innebär att det första steget inom straffrättslagstiftningen alltid bör vara att besluta om en åtgärd inom den materiella straffrätten ska antas över huvud taget.

| 6. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att lägga fram åtgärder som underlättar ett mer konsekvent och sammanhängande nationellt verkställande av befintliga materiella straffrättsliga EU-bestämmelser, utan att det påverkar principerna om nödvändighet och subsidiaritet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att lägga fram åtgärder som underlättar ett mer konsekvent och sammanhängande nationellt verkställande av befintliga materiella straffrättsliga EU-bestämmelser, utan att det påverkar principerna om nödvändighet och subsidiaritet.

| 7. | Europaparlamentet betonar att harmoniseringsåtgärder bör föreslås främst i syfte att stödja tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande i praktiken, i stället för att bara utvidga tillämpningsområdet för EU:s harmoniserade straffrätt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att harmoniseringsåtgärder bör föreslås främst i syfte att stödja tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande i praktiken, i stället för att bara utvidga tillämpningsområdet för EU:s harmoniserade straffrätt.

| 8. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta att i sina konsekvensbedömningar inbegripa nödvändighets- och proportionalitetsprövningen, att utnyttja bästa praxis från medlemsstater med goda processrättsliga garantier, att ta med en utvärdering som bygger på dess checklista för grundläggande rättigheter samt att införa ett prov genom vilket det framgår hur kommissionens förslag speglar de tidigare nämnda allmänna principerna för straffrätten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta att i sina konsekvensbedömningar inbegripa nödvändighets- och proportionalitetsprövningen, att utnyttja bästa praxis från medlemsstater med goda processrättsliga garantier, att ta med en utvärdering som bygger på dess checklista för grundläggande rättigheter samt att införa ett prov genom vilket det framgår hur kommissionens förslag speglar de tidigare nämnda allmänna principerna för straffrätten.

| 9. | Europaparlamentet betonar behovet att inrätta strängast möjliga enhetliga minimiskyddsnormer för misstänkta och åtalade vid straffrättsliga förfaranden för att stärka det ömsesidiga förtroendet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar behovet att inrätta strängast möjliga enhetliga minimiskyddsnormer för misstänkta och åtalade vid straffrättsliga förfaranden för att stärka det ömsesidiga förtroendet.

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att även överväga andra åtgärder än lagstiftning för att befästa förtroendet mellan de olika rättssystemen i medlemsstaterna, förbättra sammanhållningen och uppmuntra utvecklingen av en gemensam rättskultur i EU som syftar till att bekämpa brottslighet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att även överväga andra åtgärder än lagstiftning för att befästa förtroendet mellan de olika rättssystemen i medlemsstaterna, förbättra sammanhållningen och uppmuntra utvecklingen av en gemensam rättskultur i EU som syftar till att bekämpa brottslighet.

| 11. | Europaparlamentet framhåller behovet av en mer samstämmig och högkvalitativ EU-strategi beträffande straffrätt och beklagar att den strategi som hittills har följts har varit splittrad. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller behovet av en mer samstämmig och högkvalitativ EU-strategi beträffande straffrätt och beklagar att den strategi som hittills har följts har varit splittrad.

| 12. | Europaparlamentet ser positivt på att det finns en grupp som samordnar arbetet i kommissionens olika avdelningar i samband med straffrättsliga frågor, och uppmanar kommissionen att ge parlamentet mer specifik information om dess uppdrag och funktionssätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet ser positivt på att det finns en grupp som samordnar arbetet i kommissionens olika avdelningar i samband med straffrättsliga frågor, och uppmanar kommissionen att ge parlamentet mer specifik information om dess uppdrag och funktionssätt.

| 13. | Europaparlamentet kräver att det inom kommissionen ska finnas ett klart samordningsansvar för alla förslag som innehåller straffrättsliga bestämmelser, för att på det sättet säkerställa en enhetlig strategi. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet kräver att det inom kommissionen ska finnas ett klart samordningsansvar för alla förslag som innehåller straffrättsliga bestämmelser, för att på det sättet säkerställa en enhetlig strategi.

| 14. | Europaparlamentet ser positivt på att rådet har en arbetsgrupp för lagstiftning om materiell straffrätt, och uppmanar rådet att ge parlamentet specifik information om arbetsgruppens förbindelser med de andra av rådets arbetsgrupper som hanterar straffrättsliga bestämmelser inom andra politikområden än rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet ser positivt på att rådet har en arbetsgrupp för lagstiftning om materiell straffrätt, och uppmanar rådet att ge parlamentet specifik information om arbetsgruppens förbindelser med de andra av rådets arbetsgrupper som hanterar straffrättsliga bestämmelser inom andra politikområden än rättsliga och inrikes frågor.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser en interinstitutionell överenskommelse om principer och arbetsmetoder för förslag till EU:s framtida bestämmelser avseende materiell straffrätt och uppmanar kommissionen och rådet att inrätta en interinstitutionell arbetsgrupp där dessa institutioner och parlamentet kan utarbeta en sådan överenskommelse och diskutera allmänna frågor – vid behov i samråd med oberoende experter – med sikte på att säkerställa enhetlighet inom EU:s straffrätt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser en interinstitutionell överenskommelse om principer och arbetsmetoder för förslag till EU:s framtida bestämmelser avseende materiell straffrätt och uppmanar kommissionen och rådet att inrätta en interinstitutionell arbetsgrupp där dessa institutioner och parlamentet kan utarbeta en sådan överenskommelse och diskutera allmänna frågor – vid behov i samråd med oberoende experter – med sikte på att säkerställa enhetlighet inom EU:s straffrätt.

| 16. | Europaparlamentet anser att denna interinstitutionella arbetsgrupp bör bidra till att fastställa rätt omfattning och tillämpning för straffrättsliga påföljder på EU-nivå samt undersöka den befintliga lagstiftningen i syfte att begränsa den splittring och de behörighetskonflikter som karaktäriserar den rådande strategin. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att denna interinstitutionella arbetsgrupp bör bidra till att fastställa rätt omfattning och tillämpning för straffrättsliga påföljder på EU-nivå samt undersöka den befintliga lagstiftningen i syfte att begränsa den splittring och de behörighetskonflikter som karaktäriserar den rådande strategin.

| 17. | Europaparlamentet är fast beslutet att utreda hur en enhetlig strategi för EU:s lagstiftning avseende materiell straffrätt bäst kan garanteras inom parlamentet, och uppmärksammar i det avseendet den aktuella avsaknaden av en samordningskommitté samt den viktiga roll som parlamentets rättstjänst potentiellt skulle kunna spela. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är fast beslutet att utreda hur en enhetlig strategi för EU:s lagstiftning avseende materiell straffrätt bäst kan garanteras inom parlamentet, och uppmärksammar i det avseendet den aktuella avsaknaden av en samordningskommitté samt den viktiga roll som parlamentets rättstjänst potentiellt skulle kunna spela.

| 18. | Europaparlamentet betonar vikten av att inrätta en informationstjänst vid parlamentet som kan stödja de enskilda ledamöterna i det dagliga arbetet och därmed säkra kvaliteten i parlamentets arbete som medlagstiftare. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar vikten av att inrätta en informationstjänst vid parlamentet som kan stödja de enskilda ledamöterna i det dagliga arbetet och därmed säkra kvaliteten i parlamentets arbete som medlagstiftare.

| 19. | Europaparlamentet framhåller att en enhetlig strategi kräver att parlamentet innan det antar ett lagförslag avseende materiell straffrätt har fått tillgång till en rättslig analys av förslaget, av vilken det framgår om alla de krav som nämns i denna resolution har uppfyllts fullt ut eller vilka förbättringar som fortfarande krävs. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller att en enhetlig strategi kräver att parlamentet innan det antar ett lagförslag avseende materiell straffrätt har fått tillgång till en rättslig analys av förslaget, av vilken det framgår om alla de krav som nämns i denna resolution har uppfyllts fullt ut eller vilka förbättringar som fortfarande krävs.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas nationella parlament och Europarådet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas nationella parlament och Europarådet.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0459.

(2)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 116.

(3)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=30499

(4)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=30168

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/11

---

Tisdagen den 22 maj 2012En strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheter

P7_TA(2012)0209

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om en strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheter (2011/2272(INI))

2013/C 264 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (2),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett konsumentprogram 2014–2020 (COM(2011)0707) och av de dokument som åtföljer detta förslag (SEC(2011)1320 och SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett konsumentprogram 2014–2020 (COM(2011)0707) och av de dokument som åtföljer detta förslag (SEC(2011)1320 och SEC(2011)1321),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG av den 12 december 2006 om vilseledande och jämförande reklam (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG av den 12 december 2006 om vilseledande och jämförande reklam (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) (5),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (7),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som har införlivats i fördragen genom artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), och i synnerhet artikel 7 (respekt för privatlivet och familjelivet), artikel 21 (icke-diskriminering), artikel 24 (barnets rättigheter), artikel 25 (äldres rättigheter), artikel 26 (integrering av personer med funktionshinder) och artikel 38 (konsumentskydd) i denna stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som har införlivats i fördragen genom artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), och i synnerhet artikel 7 (respekt för privatlivet och familjelivet), artikel 21 (icke-diskriminering), artikel 24 (barnets rättigheter), artikel 25 (äldres rättigheter), artikel 26 (integrering av personer med funktionshinder) och artikel 38 (konsumentskydd) i denna stadga,

| — | med beaktande av artikel 12 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där det anges att ”konsumentskyddskraven ska beaktas när unionens övriga politik och verksamhet utformas och genomförs”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 12 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där det anges att ”konsumentskyddskraven ska beaktas när unionens övriga politik och verksamhet utformas och genomförs”,

| — | med beaktande av artikel 9 i EUF-fördraget, där det anges att ”[unionen] vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet ska [...] beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i EUF-fördraget, där det anges att ”[unionen] vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet ska [...] beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om en ny strategi för konsumentpolitiken (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om en ny strategi för konsumentpolitiken (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europeiska rådet med titeln ”Europa 2020: en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europeiska rådet med titeln ”Europa 2020: en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om fullbordandet av den inre marknaden för e-handel (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om fullbordandet av den inre marknaden för e-handel (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2010 om reklamens inverkan på konsumenternas beteende (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2010 om reklamens inverkan på konsumenternas beteende (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en harmoniserad metod för klassificering och rapportering av klagomål och förfrågningar från konsumenter (COM(2009)0346), samt av åtföljande förslag till rekommendation från kommissionen (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en harmoniserad metod för klassificering och rapportering av klagomål och förfrågningar från konsumenter (COM(2009)0346), samt av åtföljande förslag till rekommendation från kommissionen (SEC(2009)0949),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 7 april 2011 med titeln ”Consumer Empowerment in the EU” (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 7 april 2011 med titeln ”Consumer Empowerment in the EU” (SEC(2011)0469),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande från oktober 2011 med den sjätte resultattavlan för konsumentmarknaderna med titeln ”Making markets work for consumers” (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande från oktober 2011 med den sjätte resultattavlan för konsumentmarknaderna med titeln ”Making markets work for consumers” (SEC(2011)1271),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2011 med den femte resultattavlan för konsumentvillkoren med titeln ”Consumers at home in the single market” (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2011 med den femte resultattavlan för konsumentvillkoren med titeln ”Consumers at home in the single market” (SEC(2011)0299),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om konsumentskydd (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om konsumentskydd (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om resultattavlan för den inre marknaden (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om resultattavlan för den inre marknaden (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 januari 2009 om införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnad av direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och direktiv 2006/114/EG om vilseledande och jämförande reklam (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 januari 2009 om införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnad av direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och direktiv 2006/114/EG om vilseledande och jämförande reklam (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 september 2008 om hur marknadsföring och reklam påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 september 2008 om hur marknadsföring och reklam påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män (17),

| — | med beaktande av den särskilda Eurobarometern 342, ”Consumer Empowerment”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda Eurobarometern 342, ”Consumer Empowerment”,

| — | med beaktande av den undersökande rapporten om attityder gentemot gränsöverskridande försäljning och konsumentskydd, som offentliggjordes av kommissionen i mars 2010 i Eurobarometer Flash nr 282, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den undersökande rapporten om attityder gentemot gränsöverskridande försäljning och konsumentskydd, som offentliggjordes av kommissionen i mars 2010 i Eurobarometer Flash nr 282,

| — | med beaktande av den europeiska strategin för mediekunskap i den digitala miljön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska strategin för mediekunskap i den digitala miljön,

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer för genomförandet av direktivet om otillbörliga affärsmetoder (SEC(2009)1666), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer för genomförandet av direktivet om otillbörliga affärsmetoder (SEC(2009)1666),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0155/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0155/2012), och av följande skäl:

| A. | Främjandet av konsumenträttigheterna och skyddet av dessa är grundläggande värden för att kunna utveckla EU:s relevanta politiska strategier, särskilt för att stärka den inre marknaden, och uppnå Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

A.

Främjandet av konsumenträttigheterna och skyddet av dessa är grundläggande värden för att kunna utveckla EU:s relevanta politiska strategier, särskilt för att stärka den inre marknaden, och uppnå Europa 2020-målen.

| B. | Målet för EU:s konsumentpolitik bör vara en hög självbestämmandenivå och en hög skyddsnivå för alla konsumenter. |
| --- | --- |

B.

Målet för EU:s konsumentpolitik bör vara en hög självbestämmandenivå och en hög skyddsnivå för alla konsumenter.

| C. | Den inre marknaden måste även garantera att alla konsumenter, särskilt sårbara konsumenter, åtnjuter en hög skyddsnivå i syfte beakta deras specifika behov och stärka de medel som står till buds för dem. |
| --- | --- |

C.

Den inre marknaden måste även garantera att alla konsumenter, särskilt sårbara konsumenter, åtnjuter en hög skyddsnivå i syfte beakta deras specifika behov och stärka de medel som står till buds för dem.

| D. | Det allmänt använda begreppet sårbara konsumenter bygger på idén om sårbarhet som något inneboende och riktar sig till en heterogen grupp bestående av människor som på permanent basis anses utsatta på grund av sitt mentala, fysiska eller psykiska funktionshinder, sin ålder, godtrogenhet eller sitt kön. Begreppet sårbara konsumenter bör även omfatta konsumenter i ett utsatt läge, det vill säga konsumenter som hamnar i ett tillstånd av tillfällig maktlöshet till följd av en klyfta mellan deras individuella tillstånd och egenskaper å ena sidan, och deras yttre miljö å andra sidan, med hänsyn till kriterier som utbildning, social och ekonomisk situation (t.ex. överskuldsättning), tillgång till internet etc. Alla konsumenter kan någon gång i livet bli sårbara konsumenter på grund av yttre faktorer och kontakter med marknaden eller för att de har svårigheter att få tillgång till och förstå relevant konsumentinformation och därför behöver särskilt skydd. |
| --- | --- |

D.

Det allmänt använda begreppet sårbara konsumenter bygger på idén om sårbarhet som något inneboende och riktar sig till en heterogen grupp bestående av människor som på permanent basis anses utsatta på grund av sitt mentala, fysiska eller psykiska funktionshinder, sin ålder, godtrogenhet eller sitt kön. Begreppet sårbara konsumenter bör även omfatta konsumenter i ett utsatt läge, det vill säga konsumenter som hamnar i ett tillstånd av tillfällig maktlöshet till följd av en klyfta mellan deras individuella tillstånd och egenskaper å ena sidan, och deras yttre miljö å andra sidan, med hänsyn till kriterier som utbildning, social och ekonomisk situation (t.ex. överskuldsättning), tillgång till internet etc. Alla konsumenter kan någon gång i livet bli sårbara konsumenter på grund av yttre faktorer och kontakter med marknaden eller för att de har svårigheter att få tillgång till och förstå relevant konsumentinformation och därför behöver särskilt skydd.

Sårbarhet och sårbara konsumenter

| 1. | Europaparlamentet påpekar att de olika typerna av situationer där konsumenter hamnar i ett utsatt läge, både när de placeras under rättsligt skydd och när de hamnar i ett sektoriellt eller tillfälligt särskilt utsatt läge, försvårar ett enhetligt tillvägagångssätt och antagandet av ett heltäckande rättsligt instrument. Detta har lett till att både den befintliga lagstiftningen och politiken hittills har hanterat sårbarhetsproblemet från fall till fall. Parlamentet betonar därför att EU-lagstiftningen måste behandla frågan om sårbara konsumenter som en övergripande fråga med hänsyn till konsumenternas varierande behov, förmåga och situation. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påpekar att de olika typerna av situationer där konsumenter hamnar i ett utsatt läge, både när de placeras under rättsligt skydd och när de hamnar i ett sektoriellt eller tillfälligt särskilt utsatt läge, försvårar ett enhetligt tillvägagångssätt och antagandet av ett heltäckande rättsligt instrument. Detta har lett till att både den befintliga lagstiftningen och politiken hittills har hanterat sårbarhetsproblemet från fall till fall. Parlamentet betonar därför att EU-lagstiftningen måste behandla frågan om sårbara konsumenter som en övergripande fråga med hänsyn till konsumenternas varierande behov, förmåga och situation.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att det är medlemsstaternas skyldighet att vidta nödvändiga åtgärder för att på ett tillfredsställande sätt garantera att sårbara konsumenter skyddas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att det är medlemsstaternas skyldighet att vidta nödvändiga åtgärder för att på ett tillfredsställande sätt garantera att sårbara konsumenter skyddas.

| 3. | Europaparlamentet understryker att strategin för sårbara konsumenters rättigheter bör inriktas på att stärka deras rättigheter och garantera att dessa skyddas och respekteras på ett effektivt sätt, och på att förse konsumenterna med alla nödvändiga medel för att se till att de kan fatta lämpliga beslut och försvara sina rättigheter, oavsett vilket instrument som används. Parlamentet anser att EU måste fokusera på att effektivt skydda rättigheterna för alla konsumenter, och att begreppet ”genomsnittskonsument” saknar den flexibilitet som behövs för att anpassas till särskilda fall och ibland inte överensstämmer med verkliga situationer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att strategin för sårbara konsumenters rättigheter bör inriktas på att stärka deras rättigheter och garantera att dessa skyddas och respekteras på ett effektivt sätt, och på att förse konsumenterna med alla nödvändiga medel för att se till att de kan fatta lämpliga beslut och försvara sina rättigheter, oavsett vilket instrument som används. Parlamentet anser att EU måste fokusera på att effektivt skydda rättigheterna för alla konsumenter, och att begreppet ”genomsnittskonsument” saknar den flexibilitet som behövs för att anpassas till särskilda fall och ibland inte överensstämmer med verkliga situationer.

| 4. | Europaparlamentet betonar att en strategi för att komma till rätta med konsumenternas sårbarhet måste vara proportionerlig så att den inte begränsar individens frihet och konsumentens val. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att en strategi för att komma till rätta med konsumenternas sårbarhet måste vara proportionerlig så att den inte begränsar individens frihet och konsumentens val.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och uppmuntrar medlemsstaterna att kontinuerligt och på nära håll analysera de sociala beteenden och konsumtionsbeteenden samt situationer som kan försätta vissa grupper eller individer i utsatta lägen, t.ex. genom att analysera påståenden riktade till konsumenterna, och att ta itu med sårbarheten genom särskilda åtgärder och i förekommande fall skydda alla konsumenter oavsett förmåga, och i vilket skede av livet som helst. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och uppmuntrar medlemsstaterna att kontinuerligt och på nära håll analysera de sociala beteenden och konsumtionsbeteenden samt situationer som kan försätta vissa grupper eller individer i utsatta lägen, t.ex. genom att analysera påståenden riktade till konsumenterna, och att ta itu med sårbarheten genom särskilda åtgärder och i förekommande fall skydda alla konsumenter oavsett förmåga, och i vilket skede av livet som helst.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att det fortfarande råder skillnader mellan produkter av samma märke i olika medlemsstater och att konsumenter i vissa länder därför åtnjuter ett sämre skydd. Parlamentet betonar att den befintliga rättsliga ramen inte lämnar något utrymme för att avlägsna produkter av ett och samma märke som håller olika kvalitet i olika medlemsstater. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att komplettera konsumentskyddslagstiftningen i enlighet med detta. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att det fortfarande råder skillnader mellan produkter av samma märke i olika medlemsstater och att konsumenter i vissa länder därför åtnjuter ett sämre skydd. Parlamentet betonar att den befintliga rättsliga ramen inte lämnar något utrymme för att avlägsna produkter av ett och samma märke som håller olika kvalitet i olika medlemsstater. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att komplettera konsumentskyddslagstiftningen i enlighet med detta.

Utvärdering av den gällande lagstiftningen

| 7. | Europaparlamentet noterar att Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden väckte frågan om konsumenters sårbarhet genom att betona ”otillbörlig påverkan” som kan utövas på konsumenter som inte vet helt och hållet vad de vill. Parlamentet noterar att direktiv 2005/29/EG i första hand fokuserar på sårbarhet med hänsyn till konsumenternas ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden väckte frågan om konsumenters sårbarhet genom att betona ”otillbörlig påverkan” som kan utövas på konsumenter som inte vet helt och hållet vad de vill. Parlamentet noterar att direktiv 2005/29/EG i första hand fokuserar på sårbarhet med hänsyn till konsumenternas ekonomiska intressen.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att direktiv 2011/83/EU om konsumenträttigheter, som är den senast antagna rättsakten för skydd av sådana rättigheter, stärker kraven på förhandsinformation och avtalsinformation, framhåller en starkare ångerrätt när leverantören eller säljaren har underlåtit att fullgöra sin rättsliga skyldighet att tillhandahålla relevant information, och kräver att den förmedlas på ett klart och begripligt sätt. Parlamentet anser att lämpliga och effektiva åtgärder även bör vidtas inom sektorer som inte omfattas av direktiv 2011/83/EU och inom sektorer där det förekommer en särskild utsatthet, t.ex. finanssektorn eller transportsektorn. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att direktiv 2011/83/EU om konsumenträttigheter, som är den senast antagna rättsakten för skydd av sådana rättigheter, stärker kraven på förhandsinformation och avtalsinformation, framhåller en starkare ångerrätt när leverantören eller säljaren har underlåtit att fullgöra sin rättsliga skyldighet att tillhandahålla relevant information, och kräver att den förmedlas på ett klart och begripligt sätt. Parlamentet anser att lämpliga och effektiva åtgärder även bör vidtas inom sektorer som inte omfattas av direktiv 2011/83/EU och inom sektorer där det förekommer en särskild utsatthet, t.ex. finanssektorn eller transportsektorn.

Egenmakt: konsumentens ansvar för att skydda sig själv

| 9. | Europaparlamentet anser att förstärkningen av sårbara konsumenters rättigheter inte bara ska innebära att lagstiftningen utvecklas och att deras rättigheter drivs igenom på ett effektivt sätt, utan även att deras förmåga att själva fatta optimala beslut stärks. Parlamentet välkomnar och stöder därför starkt kommissionens insatser för att stärka konsumenternas egenmakt genom att tillhandahålla lättillgänglig och begriplig information och konsumentupplysning, eftersom alla åtgärder i detta sammanhang bidrar till en mer effektiv och rättvis inre marknad. Parlamentet befarar dock att detta angreppssätt kan vara otillräckligt för att skydda sårbara konsumenter, eftersom deras sårbarhet kan vara en följd av svårigheter att få tillgång till information eller bedöma den information som de får. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en konsumentpolitik för alla europeiska konsumenter och se till att sårbara konsumenter har tillgång till samma varor och tjänster och att de inte vilseleds. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att förstärkningen av sårbara konsumenters rättigheter inte bara ska innebära att lagstiftningen utvecklas och att deras rättigheter drivs igenom på ett effektivt sätt, utan även att deras förmåga att själva fatta optimala beslut stärks. Parlamentet välkomnar och stöder därför starkt kommissionens insatser för att stärka konsumenternas egenmakt genom att tillhandahålla lättillgänglig och begriplig information och konsumentupplysning, eftersom alla åtgärder i detta sammanhang bidrar till en mer effektiv och rättvis inre marknad. Parlamentet befarar dock att detta angreppssätt kan vara otillräckligt för att skydda sårbara konsumenter, eftersom deras sårbarhet kan vara en följd av svårigheter att få tillgång till information eller bedöma den information som de får. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en konsumentpolitik för alla europeiska konsumenter och se till att sårbara konsumenter har tillgång till samma varor och tjänster och att de inte vilseleds.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att många konsumenters sårbarhet uppstår just på grund av deras bristande auktoritet och förmåga att förstå den information de får eller de tillgängliga alternativen, eller deras okunskap om de reklamations- och kompensationssystem som finns, och att dessa hinder växer när det gäller gränsöverskridande handel och hemförsäljning, inklusive gränsöverskridande e-handel. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att många konsumenters sårbarhet uppstår just på grund av deras bristande auktoritet och förmåga att förstå den information de får eller de tillgängliga alternativen, eller deras okunskap om de reklamations- och kompensationssystem som finns, och att dessa hinder växer när det gäller gränsöverskridande handel och hemförsäljning, inklusive gränsöverskridande e-handel.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att omedelbart satsa mer tid och resurser på att informera konsumenterna och öka deras kunskap genom att anpassa budskapet till den speciella grupp av konsumenter som man vänder sig till. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att omedelbart satsa mer tid och resurser på att informera konsumenterna och öka deras kunskap genom att anpassa budskapet till den speciella grupp av konsumenter som man vänder sig till.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare främja och utveckla befintliga initiativ (t.ex. Dolceta och ECC-Net) och samtidigt sörja för samstämmighet mellan dem för att förbättra konsumentinformation och konsumentupplysning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare främja och utveckla befintliga initiativ (t.ex. Dolceta och ECC-Net) och samtidigt sörja för samstämmighet mellan dem för att förbättra konsumentinformation och konsumentupplysning.

| 13. | När det rör sig om avtalsförbindelser är det enligt Europaparlamentet ofta konsumenten som är den svagare parten. Parlamentet uppmanar företag att stödja och utveckla självreglerande initiativ för att stärka skyddet av sårbara konsumenters rättigheter, garantera konsumenterna bättre och tydligare information samt ta fram metoder som ökar alla konsumenters förmåga att förstå och bedöma ett avtal. Parlamentet uppmanar de behöriga nationella myndigheterna att skapa incitament i detta avseende och det rättsliga skydd som konsumenterna behöver. |
| --- | --- |

13.

När det rör sig om avtalsförbindelser är det enligt Europaparlamentet ofta konsumenten som är den svagare parten. Parlamentet uppmanar företag att stödja och utveckla självreglerande initiativ för att stärka skyddet av sårbara konsumenters rättigheter, garantera konsumenterna bättre och tydligare information samt ta fram metoder som ökar alla konsumenters förmåga att förstå och bedöma ett avtal. Parlamentet uppmanar de behöriga nationella myndigheterna att skapa incitament i detta avseende och det rättsliga skydd som konsumenterna behöver.

Information och reglering

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samband med utvecklingen av säkerhetsnormer och driftsförhållanden för vissa produkter bättre se till att tonvikten läggs vid kvalitetskrav och skyddsåtgärder samt att sårbara konsumenter garanteras ett effektivt skydd. Parlamentet konstaterar att den planerade användningen eventuellt inte tar hänsyn till de särskilda risker som konsumenter i utsatta situationer kan råka ut för, i synnerhet när det gäller synskadade personers tillgång till vardagsprodukter. Parlamentet föreslår därför att förordningen om säkerhetsnormer och säkerhetsvillkor för vissa produkter i mån av möjlighet inte enbart ska omfatta planerad användning utan även förutsebar användning. Parlamentet framhåller att den framtida översynen av direktivet om allmän produktsäkerhet bör inriktas på dessa frågor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samband med utvecklingen av säkerhetsnormer och driftsförhållanden för vissa produkter bättre se till att tonvikten läggs vid kvalitetskrav och skyddsåtgärder samt att sårbara konsumenter garanteras ett effektivt skydd. Parlamentet konstaterar att den planerade användningen eventuellt inte tar hänsyn till de särskilda risker som konsumenter i utsatta situationer kan råka ut för, i synnerhet när det gäller synskadade personers tillgång till vardagsprodukter. Parlamentet föreslår därför att förordningen om säkerhetsnormer och säkerhetsvillkor för vissa produkter i mån av möjlighet inte enbart ska omfatta planerad användning utan även förutsebar användning. Parlamentet framhåller att den framtida översynen av direktivet om allmän produktsäkerhet bör inriktas på dessa frågor.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att inrikta sina insatser på att göra anvisningar som är avsedda för funktionshindrade medborgare tillgängliga, bland annat genom standardisering, att sprida goda lösningar till företagen, främja genomförandet av dessa lösningar och se till att företagen tillhandahåller information och tjänster i format som är tillgängliga för alla medborgare, inbegripet när det gäller utnyttjande av EU-medel. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att inrikta sina insatser på att göra anvisningar som är avsedda för funktionshindrade medborgare tillgängliga, bland annat genom standardisering, att sprida goda lösningar till företagen, främja genomförandet av dessa lösningar och se till att företagen tillhandahåller information och tjänster i format som är tillgängliga för alla medborgare, inbegripet när det gäller utnyttjande av EU-medel.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underteckna och ratificera konventionen av den 13 januari 2000 om internationellt skydd av vuxna – en konvention som avser skydd i internationella situationer för vuxna som inte kan skydda sina intressen till följd av nedsatt eller bristande förmåga i sin personliga kapacitet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underteckna och ratificera konventionen av den 13 januari 2000 om internationellt skydd av vuxna – en konvention som avser skydd i internationella situationer för vuxna som inte kan skydda sina intressen till följd av nedsatt eller bristande förmåga i sin personliga kapacitet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att betrakta förstärkning av sårbara konsumenters rättigheter som en viktig prioritering inom ramen för den pågående översynen av förslaget till förordning om ett konsumentprogram 2014–2020 och det kommande offentliggörandet av konsumentagendan. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att betrakta förstärkning av sårbara konsumenters rättigheter som en viktig prioritering inom ramen för den pågående översynen av förslaget till förordning om ett konsumentprogram 2014–2020 och det kommande offentliggörandet av konsumentagendan.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera sårbarhetsdimensionen för konsumenter i arbetet med resultattavlan för konsumentmarknaden, exempelvis genom att analysera uppgifter enligt ålder, utbildningsnivå eller socioekonomiska faktorer för att få en tydligare överblick över sårbara konsumenters behov. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera sårbarhetsdimensionen för konsumenter i arbetet med resultattavlan för konsumentmarknaden, exempelvis genom att analysera uppgifter enligt ålder, utbildningsnivå eller socioekonomiska faktorer för att få en tydligare överblick över sårbara konsumenters behov.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i enlighet med principerna för företagens sociala ansvar ge företagen incitament att införa ett frivilligt system för etikettering med punktskrift på förpackningar för industriprodukter (ett system som åtminstone omfattar t.ex. produktens art och sista användningsdag) för att göra livet lättare för synskadade konsumenter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i enlighet med principerna för företagens sociala ansvar ge företagen incitament att införa ett frivilligt system för etikettering med punktskrift på förpackningar för industriprodukter (ett system som åtminstone omfattar t.ex. produktens art och sista användningsdag) för att göra livet lättare för synskadade konsumenter.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar i samma anda medlemsstaterna och kommissionen att främja forskning och utveckling av varor, tjänster, utrustning och installationer av universell design, det vill säga som kan användas av alla, i möjligaste mån, utan krav på vare sig anpassning eller särskild utformning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar i samma anda medlemsstaterna och kommissionen att främja forskning och utveckling av varor, tjänster, utrustning och installationer av universell design, det vill säga som kan användas av alla, i möjligaste mån, utan krav på vare sig anpassning eller särskild utformning.

Särskilt problematiska branscher

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att man i internationella forum har insett behovet av att skydda konsumenterna genom information och reglering av finansmarknaderna, vilkas komplicerade beskaffenhet innebär att varje konsument kan vara sårbar. Parlamentet noterar att en sådan komplicerad beskaffenhet kan medföra att konsumenterna blir överskuldsatta. Parlamentet konstaterar att 70 procent av finansinstitutens och finansföretagens webbplatser enligt en aktuell undersökning från kommissionen innehöll betydande regelbrott i fråga om reklam och erforderlig grundläggande information om utbudet, samtidigt som kostnaden presenterades på ett vilseledande sätt. Parlamentet understryker att sektorn för finansiella tjänster borde göra mer för att tillhandahålla klara och tydliga upplysningar om karaktären hos de produkter och tjänster som de levererar, och uppmanar alla berörda aktörer att ta fram effektiva program för kunskap om finansiella tjänster. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att man i internationella forum har insett behovet av att skydda konsumenterna genom information och reglering av finansmarknaderna, vilkas komplicerade beskaffenhet innebär att varje konsument kan vara sårbar. Parlamentet noterar att en sådan komplicerad beskaffenhet kan medföra att konsumenterna blir överskuldsatta. Parlamentet konstaterar att 70 procent av finansinstitutens och finansföretagens webbplatser enligt en aktuell undersökning från kommissionen innehöll betydande regelbrott i fråga om reklam och erforderlig grundläggande information om utbudet, samtidigt som kostnaden presenterades på ett vilseledande sätt. Parlamentet understryker att sektorn för finansiella tjänster borde göra mer för att tillhandahålla klara och tydliga upplysningar om karaktären hos de produkter och tjänster som de levererar, och uppmanar alla berörda aktörer att ta fram effektiva program för kunskap om finansiella tjänster.

| 22. | Europaparlamentet vill att informationen ska vara bättre riktad och spridas med hjälp av alla kanaler, inte enbart de officiella, utan även genom konsumentorganisationer samt regionala, kommunala och lokala kontor, som är mycket närmare, synligare och enklare att tillgå för mindre rörliga konsumenter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet vill att informationen ska vara bättre riktad och spridas med hjälp av alla kanaler, inte enbart de officiella, utan även genom konsumentorganisationer samt regionala, kommunala och lokala kontor, som är mycket närmare, synligare och enklare att tillgå för mindre rörliga konsumenter.

| 23. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att vidta riktade åtgärder som främst avser sårbara konsumenter såväl på EU-nivå som på medlemsstatsnivå, eftersom andelen konsumenter som känner sig informerade och skyddade enligt den senaste Eurobarometern är under 50 procent. I synnerhet sårbara grupper har svårt att förstå de alternativ som erbjuds dem: de känner inte till sina rättigheter, möter fler problem och förefaller ovilliga att agera när det uppstår problem. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att vidta riktade åtgärder som främst avser sårbara konsumenter såväl på EU-nivå som på medlemsstatsnivå, eftersom andelen konsumenter som känner sig informerade och skyddade enligt den senaste Eurobarometern är under 50 procent. I synnerhet sårbara grupper har svårt att förstå de alternativ som erbjuds dem: de känner inte till sina rättigheter, möter fler problem och förefaller ovilliga att agera när det uppstår problem.

| 24. | Europaparlamentet understryker att barn och ungdomar, som alltmer drabbas av de negativa följderna av stillasittande och övervikt, är känsligare för reklam för livsmedel med höga halter av fett, salt och socker. Parlamentet välkomnar de självreglerande initiativ och uppförandekoder som vissa företag introducerat för att begränsa barns och ungdomars exponering för livsmedelsreklam (t.ex. initiativ som har inletts i samband med kommissionens handlingsplattform för åtgärder för kost, fysisk aktivitet och hälsa). Parlamentet uppmanar alla berörda aktörer att på ett effektivt sätt upplysa och informera barn och ungdomar samt deras vårdnadshavare om vikten av en balanserad kost och ett aktivt, hälsosamt liv. I detta avseende efterlyser parlamentet en djuplodande analys från kommissionen om huruvida det krävs strängare bestämmelser om reklam till barn och ungdomar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta med skyddet av barn bland de främsta prioriteringarna i konsumentagendan, med särskild fokus på aggressiv och vilseledande reklam på TV och internet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att barn och ungdomar, som alltmer drabbas av de negativa följderna av stillasittande och övervikt, är känsligare för reklam för livsmedel med höga halter av fett, salt och socker. Parlamentet välkomnar de självreglerande initiativ och uppförandekoder som vissa företag introducerat för att begränsa barns och ungdomars exponering för livsmedelsreklam (t.ex. initiativ som har inletts i samband med kommissionens handlingsplattform för åtgärder för kost, fysisk aktivitet och hälsa). Parlamentet uppmanar alla berörda aktörer att på ett effektivt sätt upplysa och informera barn och ungdomar samt deras vårdnadshavare om vikten av en balanserad kost och ett aktivt, hälsosamt liv. I detta avseende efterlyser parlamentet en djuplodande analys från kommissionen om huruvida det krävs strängare bestämmelser om reklam till barn och ungdomar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta med skyddet av barn bland de främsta prioriteringarna i konsumentagendan, med särskild fokus på aggressiv och vilseledande reklam på TV och internet.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka konsumenternas kunskap om produktsäkerhet, och särskilt rikta sig till de mest utsatta grupperna av konsumenter såsom barn och gravida kvinnor. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka konsumenternas kunskap om produktsäkerhet, och särskilt rikta sig till de mest utsatta grupperna av konsumenter såsom barn och gravida kvinnor.

| 26. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över hur sårbara konsumenter påverkas av rutinmässig användning av beteendestyrd annonsering online och utvecklingen av inkräktande reklammetoder online, särskilt genom bruket av sociala nätverk. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att genomföra en ingående granskning av effekterna av vilseledande och aggressiv reklam på sårbara konsumenter, särskilt barn och ungdomar, före utgången av 2012. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över hur sårbara konsumenter påverkas av rutinmässig användning av beteendestyrd annonsering online och utvecklingen av inkräktande reklammetoder online, särskilt genom bruket av sociala nätverk. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att genomföra en ingående granskning av effekterna av vilseledande och aggressiv reklam på sårbara konsumenter, särskilt barn och ungdomar, före utgången av 2012.

| 27. | Europaparlamentet betonar att reklam för finansiella investeringsprodukter ofta underlåter att tillräckligt väl förklara de underliggande riskerna och överbetonar möjliga fördelar som ofta inte förverkligas, och därmed utsätter konsumenter av finansiella tjänsteprodukter för förlust av kapital. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa strängare reklamnormer för sofistikerade finansiella produkter riktade till icke-professionella investerare som kanske saknar god förståelse av finansiella risker, inklusive kravet på att man uttryckligen ska ange eventuella förluster som investeraren kan ådra sig. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att reklam för finansiella investeringsprodukter ofta underlåter att tillräckligt väl förklara de underliggande riskerna och överbetonar möjliga fördelar som ofta inte förverkligas, och därmed utsätter konsumenter av finansiella tjänsteprodukter för förlust av kapital. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa strängare reklamnormer för sofistikerade finansiella produkter riktade till icke-professionella investerare som kanske saknar god förståelse av finansiella risker, inklusive kravet på att man uttryckligen ska ange eventuella förluster som investeraren kan ådra sig.

| 28. | Europaparlamentet anser att barn och ungdomar är särskilt sårbara när det gäller aggressiv saluföring och reklam. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en ingående analys av effekterna av vilseledande och aggressiv reklam på sårbara konsumenter, särskilt barn och ungdomar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att barn och ungdomar är särskilt sårbara när det gäller aggressiv saluföring och reklam. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en ingående analys av effekterna av vilseledande och aggressiv reklam på sårbara konsumenter, särskilt barn och ungdomar.

| 29. | Europaparlamentet betonar att barn och ungdomar är särskilt sårbara när det gäller användningen av kommunikationsteknik såsom smarta telefoner och spel på internet. Parlamentet anser att skyddsåtgärder bör vidtas för att alltför höga faktureringar ska kunna undvikas under sådana omständigheter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att barn och ungdomar är särskilt sårbara när det gäller användningen av kommunikationsteknik såsom smarta telefoner och spel på internet. Parlamentet anser att skyddsåtgärder bör vidtas för att alltför höga faktureringar ska kunna undvikas under sådana omständigheter.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att konsumenterna trots den nuvarande lagstiftningen många gånger råkar ut för svårigheter när de reser och ofta befinner sig i utsatt läge, särskilt om resan ställs in eller försenas, och att dessa svårigheter förvärras när konsumenten är funktionshindrad. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att garantera bättre tillgång till information och skadeståndsförfaranden, bland annat om passagerarnas rättigheter och öppenhet i prissättningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin planerade översyn av EU:s lagstiftning om passagerarrättigheter ta hänsyn till situationen för sårbara konsumenter, särskilt personer med nedsatt rörlighet och funktionshinder, och anpassa kompensationsnivåerna, kompensationskriterierna och kompensationsmekanismerna samtidigt som man ser till att de nuvarande bestämmelserna inte försvagas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att konsumenterna trots den nuvarande lagstiftningen många gånger råkar ut för svårigheter när de reser och ofta befinner sig i utsatt läge, särskilt om resan ställs in eller försenas, och att dessa svårigheter förvärras när konsumenten är funktionshindrad. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att garantera bättre tillgång till information och skadeståndsförfaranden, bland annat om passagerarnas rättigheter och öppenhet i prissättningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin planerade översyn av EU:s lagstiftning om passagerarrättigheter ta hänsyn till situationen för sårbara konsumenter, särskilt personer med nedsatt rörlighet och funktionshinder, och anpassa kompensationsnivåerna, kompensationskriterierna och kompensationsmekanismerna samtidigt som man ser till att de nuvarande bestämmelserna inte försvagas.

| 31. | Europaparlamentet noterar att digitaliseringen av tjänster kan leda till att konsumenter som av olika anledning inte har tillgång till eller kan använda internet hamnar i ett utsatt läge eftersom de inte kan dra full nytta av fördelarna med e-handel och därför utesluts från en väsentlig del av den inre marknaden, betalar mer för samma produkter eller är beroende av andras assistens. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja konsumenternas förtroende och avskaffa hindren för gränsöverskridande e-handel genom att utveckla en effektiv politik som tar särskild hänsyn till sårbara konsumenters behov i alla åtgärder för att minska den digitala klyftan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att påskynda genomförandet av den europeiska digitala agendan till förmån för alla medborgare och konsumenter i EU. Parlamentet betonar att man bör uppmuntra insatser från samhället i stort och i synnerhet från företagen för att informera sårbara konsumenter, bland annat äldre personer, att till fullo utnyttja fördelarna med digitaliseringen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar att digitaliseringen av tjänster kan leda till att konsumenter som av olika anledning inte har tillgång till eller kan använda internet hamnar i ett utsatt läge eftersom de inte kan dra full nytta av fördelarna med e-handel och därför utesluts från en väsentlig del av den inre marknaden, betalar mer för samma produkter eller är beroende av andras assistens. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja konsumenternas förtroende och avskaffa hindren för gränsöverskridande e-handel genom att utveckla en effektiv politik som tar särskild hänsyn till sårbara konsumenters behov i alla åtgärder för att minska den digitala klyftan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att påskynda genomförandet av den europeiska digitala agendan till förmån för alla medborgare och konsumenter i EU. Parlamentet betonar att man bör uppmuntra insatser från samhället i stort och i synnerhet från företagen för att informera sårbara konsumenter, bland annat äldre personer, att till fullo utnyttja fördelarna med digitaliseringen.

| 32. | Europaparlamentet betonar att liberaliseringen av de största leveransmarknaderna har ökat konkurrensen, och att detta kan gynna konsumenterna om de har vederbörlig information och kan jämföra priser och byta leverantör. Parlamentet noterar att bristen på insyn i de största leveransmarknaderna, bland annat inom energi- och telekommunikationssektorn, i vissa fall kan ha gjort det svårare för konsumenter i allmänhet och sårbara konsumenter i synnerhet att ta reda på vilken avgift som bäst passar deras behov, att byta leverantör och att förstå sina fakturor. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och företagen att vidta lämpliga åtgärder för att garantera att konsumenter i allmänhet och sårbara konsumenter i synnerhet har tillgång till tydlig, begriplig och jämförbar information om avgifter, villkor och möjlighet till upprättelse, och att de lätt kan byta leverantör. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att liberaliseringen av de största leveransmarknaderna har ökat konkurrensen, och att detta kan gynna konsumenterna om de har vederbörlig information och kan jämföra priser och byta leverantör. Parlamentet noterar att bristen på insyn i de största leveransmarknaderna, bland annat inom energi- och telekommunikationssektorn, i vissa fall kan ha gjort det svårare för konsumenter i allmänhet och sårbara konsumenter i synnerhet att ta reda på vilken avgift som bäst passar deras behov, att byta leverantör och att förstå sina fakturor. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och företagen att vidta lämpliga åtgärder för att garantera att konsumenter i allmänhet och sårbara konsumenter i synnerhet har tillgång till tydlig, begriplig och jämförbar information om avgifter, villkor och möjlighet till upprättelse, och att de lätt kan byta leverantör.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera att förslaget till direktiv om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister och förslaget till förordning om tvistlösning online vid konsumenttvister, som för närvarande ses över, gör det möjligt för sårbara konsumenter att få effektiv tillgång till alternativ tvistlösning, antingen kostnadsfritt eller till så låga kostnader som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga lämpliga mekanismer för att garantera att man i samband med ett eventuellt inrättande av ett system för grupptalan på EU-nivå beaktar sårbara konsumenters behov i tillräcklig omfattning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera att förslaget till direktiv om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister och förslaget till förordning om tvistlösning online vid konsumenttvister, som för närvarande ses över, gör det möjligt för sårbara konsumenter att få effektiv tillgång till alternativ tvistlösning, antingen kostnadsfritt eller till så låga kostnader som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga lämpliga mekanismer för att garantera att man i samband med ett eventuellt inrättande av ett system för grupptalan på EU-nivå beaktar sårbara konsumenters behov i tillräcklig omfattning.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta om antagandet av en bred och sammanhängande politisk och rättslig strategi för att bekämpa sårbarhet, med hänsyn till alla de aktuella situationernas mångfald och komplexitet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta om antagandet av en bred och sammanhängande politisk och rättslig strategi för att bekämpa sårbarhet, med hänsyn till alla de aktuella situationernas mångfald och komplexitet.

*

* *

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

(2)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 64.

(3)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 21.

(4)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(5)  EUT L 364, 9.12.2004, s. 1.

(6)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0453.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2011)0491.

(9)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 1.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2010)0484.

(11)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(12)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(13)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(14)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 1.

(15)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 25.

(16)  EUT C 46 E, 24.2.2010, s. 26.

(17)  EUT C 295 E, 4.12.2009, s. 43.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/18

---

Tisdagen den 22 maj 2012Resultattavlan för den inre marknaden

P7_TA(2012)0211

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om resultattavlan för den inre marknaden (2011/2155(INI))

2013/C 264 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den 23:e resultattavlan för den inre marknaden, vilken offentliggjorts av kommissionen (SEC(2011)1128), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 23:e resultattavlan för den inre marknaden, vilken offentliggjorts av kommissionen (SEC(2011)1128),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 24 februari 2012 med titeln ”Making the single market deliver – Annual Governance Check-up 2011”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 24 februari 2012 med titeln ”Making the single market deliver – Annual Governance Check-up 2011”,

| — | med beaktande av den 22:a resultattavlan för den inre marknaden, vilken offentliggjorts av kommissionen (SEC(2011)0372), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 22:a resultattavlan för den inre marknaden, vilken offentliggjorts av kommissionen (SEC(2011)0372),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 24 februari 2012 med titeln ”Reinforcing effective problem-solving in the single market – Unlocking SOLVIT’s potential at the occasion of its 10th anniversary”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 24 februari 2012 med titeln ”Reinforcing effective problem-solving in the single market – Unlocking SOLVIT’s potential at the occasion of its 10th anniversary”,

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 30 januari 2012, ”Mot tillväxtvänlig konsolidering och jobbskapande tillväxt”, när det gäller styrningen av den inre marknaden och åtagandet att man ”på nationell nivå snabbt och fullt ut genomför” vad medlemsstaterna redan har enats om, för att den inre marknadens fulla potential ska kunna utnyttjas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 30 januari 2012, ”Mot tillväxtvänlig konsolidering och jobbskapande tillväxt”, när det gäller styrningen av den inre marknaden och åtagandet att man ”på nationell nivå snabbt och fullt ut genomför” vad medlemsstaterna redan har enats om, för att den inre marknadens fulla potential ska kunna utnyttjas,

| — | med beaktande av årsrapporten från 2010 om Solvit-nätverkets utveckling och resultat (SEC(2011)0229), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten från 2010 om Solvit-nätverkets utveckling och resultat (SEC(2011)0229),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011 med titeln ”På väg mot en inremarknadsakt. Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (SEC(2011)0467), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011 med titeln ”På väg mot en inremarknadsakt. Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (SEC(2011)0467),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 november 2011 med titeln ”På väg mot en inremarknadsakt. Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi. Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 november 2011 med titeln ”På väg mot en inremarknadsakt. Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi. Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (COM(2010)0608),

| — | med beaktande av Krakówdeklarationen, som antogs vid forumet för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Krakówdeklarationen, som antogs vid forumet för den inre marknaden,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar med titeln ”Den inre marknaden från medborgarnas synpunkt: En överblick över medborgarnas och företagens 20 största farhågor” (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar med titeln ”Den inre marknaden från medborgarnas synpunkt: En överblick över medborgarnas och företagens 20 största farhågor” (SEC(2011)1003),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln ”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden ”Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt”, COM(2011)0206, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln ”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden ”Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt”, COM(2011)0206,

| — | med beaktande av årsrapporten om hur EU:s pilotprojekt fungerar (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten om hur EU:s pilotprojekt fungerar (COM(2010)0070),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 november 2010 om genomförandet av artikel 260.3 i fördraget (SEC(2010)1371), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 november 2010 om genomförandet av artikel 260.3 i fördraget (SEC(2010)1371),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 29 juni 2009 om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 29 juni 2009 om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om resultattavlan för den inre marknaden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om resultattavlan för den inre marknaden (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om Solvit (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om Solvit (4),

| — | med beaktande av rapporten av professor Mario Monti om en ny strategi för den inre marknaden i ekonomins och samhällets tjänst i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av professor Mario Monti om en ny strategi för den inre marknaden i ekonomins och samhällets tjänst i Europa,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (konkurrenskraft – inre marknaden, industri, forskning och rymdfrågor) möte den 10 december 2010 om inremarknadsakten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (konkurrenskraft – inre marknaden, industri, forskning och rymdfrågor) möte den 10 december 2010 om inremarknadsakten,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0153/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0153/2012), och av följande skäl:

| A. | Vikten av en fungerande inre marknad betonades under det första forumet för den inre marknaden (den 2–4 oktober 2011, Kraków, Polen) och framför allt i Krakówdeklarationen och i parlamentets resolution av den 1 december 2011 om resultaten av forumet för den inre marknaden (5), där den inre marknaden beskrivs som det mest kraftfulla verktyget för att återställa hållbar tillväxt och skapa arbetstillfällen i Europa. |
| --- | --- |

A.

Vikten av en fungerande inre marknad betonades under det första forumet för den inre marknaden (den 2–4 oktober 2011, Kraków, Polen) och framför allt i Krakówdeklarationen och i parlamentets resolution av den 1 december 2011 om resultaten av forumet för den inre marknaden (5), där den inre marknaden beskrivs som det mest kraftfulla verktyget för att återställa hållbar tillväxt och skapa arbetstillfällen i Europa.

| B. | Den inre marknaden kan inte fungera väl utan att de direktiv som påverkar dess funktion införlivas, tillämpas och verkställs på rätt sätt. |
| --- | --- |

B.

Den inre marknaden kan inte fungera väl utan att de direktiv som påverkar dess funktion införlivas, tillämpas och verkställs på rätt sätt.

| C. | Det är absolut nödvändigt att medlemsstaterna införlivar inremarknadslagstiftningen i sin nationella lagstiftning inte bara i rätt tid utan även på rätt sätt. En enskild medlemsstats bristande efterlevnad hämmar den ekonomiska utvecklingen inte bara i den medlemsstaten, utan i unionen som helhet. |
| --- | --- |

C.

Det är absolut nödvändigt att medlemsstaterna införlivar inremarknadslagstiftningen i sin nationella lagstiftning inte bara i rätt tid utan även på rätt sätt. En enskild medlemsstats bristande efterlevnad hämmar den ekonomiska utvecklingen inte bara i den medlemsstaten, utan i unionen som helhet.

| D. | Det är inte tillräckligt att i rätt tid och på rätt sätt införliva EU-direktiv. Det är också mycket viktigt att EU-lagstiftningen genomförs på rätt sätt. |
| --- | --- |

D.

Det är inte tillräckligt att i rätt tid och på rätt sätt införliva EU-direktiv. Det är också mycket viktigt att EU-lagstiftningen genomförs på rätt sätt.

| E. | Offentliggörandet av resultattavlan för den inre marknaden har genomgående bidragit till att förbättra införlivandet av inremarknadslagstiftningen genom att tillhandahålla objektiva och konkreta uppgifter om införlivandet och genomförandet av denna lagstiftning i medlemsstaterna. Några medlemsstater misslyckas dock fortfarande med att helt och hållet uppfylla sina mål att korrekt och inom föreskriven tid införliva EU-lagstiftningen i den nationella lagstiftningen. Objektiva uppgifter bör därför även fortsättningsvis vara en central del av resultattavlan för den inre marknaden genom en mer systematisk, oberoende övervakning. Det behöver därför antas ett mer kvalitetsinriktat förhållningssätt där man kartlägger orsakerna till denna eftersläpning och inte bara tittar på siffror och tal. |
| --- | --- |

E.

Offentliggörandet av resultattavlan för den inre marknaden har genomgående bidragit till att förbättra införlivandet av inremarknadslagstiftningen genom att tillhandahålla objektiva och konkreta uppgifter om införlivandet och genomförandet av denna lagstiftning i medlemsstaterna. Några medlemsstater misslyckas dock fortfarande med att helt och hållet uppfylla sina mål att korrekt och inom föreskriven tid införliva EU-lagstiftningen i den nationella lagstiftningen. Objektiva uppgifter bör därför även fortsättningsvis vara en central del av resultattavlan för den inre marknaden genom en mer systematisk, oberoende övervakning. Det behöver därför antas ett mer kvalitetsinriktat förhållningssätt där man kartlägger orsakerna till denna eftersläpning och inte bara tittar på siffror och tal.

| F. | Den gemensamma, övergripande målsättningen med såväl resultattavlan för den inre marknaden som resultattavlan för konsumentmarknaderna är att den inre marknaden ska fungera bättre, även om de båda resultattavlorna används i olika sammanhang och fungerar på olika sätt och har olika tillämpningsområden och olika uppsättningar indikatorer. |
| --- | --- |

F.

Den gemensamma, övergripande målsättningen med såväl resultattavlan för den inre marknaden som resultattavlan för konsumentmarknaderna är att den inre marknaden ska fungera bättre, även om de båda resultattavlorna används i olika sammanhang och fungerar på olika sätt och har olika tillämpningsområden och olika uppsättningar indikatorer.

| G. | Malta har det bästa resultatet när det gäller att införliva EU-direktiv i tid. Belgien ligger på sista plats, och landets redan kraftiga förseningar i införlivandet av lagstiftningen har blivit allt fler. |
| --- | --- |

G.

Malta har det bästa resultatet när det gäller att införliva EU-direktiv i tid. Belgien ligger på sista plats, och landets redan kraftiga förseningar i införlivandet av lagstiftningen har blivit allt fler.

| H. | Bara Estland kan visa upp ett bra resultat inom alla områden när det gäller ”hälsokontrollen av den inre marknaden”. |
| --- | --- |

H.

Bara Estland kan visa upp ett bra resultat inom alla områden när det gäller ”hälsokontrollen av den inre marknaden”.

| I. | Även om länder med mindre förvaltningar har begränsade resurser att hantera införlivandet av komplicerade lagstiftningsärenden, har mindre medlemsstater såsom Malta ändå lyckats hålla införlivandefristerna. |
| --- | --- |

I.

Även om länder med mindre förvaltningar har begränsade resurser att hantera införlivandet av komplicerade lagstiftningsärenden, har mindre medlemsstater såsom Malta ändå lyckats hålla införlivandefristerna.

| J. | Den aktuella genomsnittliga eftersläpningen på 1,2 procent överstiger än en gång det mål på 1 procent som stats- och regeringscheferna enades om 2007. Eftersläpningen i införlivandet ökar, och därför uppmuntrar parlamentet medlemsstaterna att satsa hårdare på att bekämpa denna utveckling. Många medlemsstater har dock minskat antalet direktiv som återstår att införliva. |
| --- | --- |

J.

Den aktuella genomsnittliga eftersläpningen på 1,2 procent överstiger än en gång det mål på 1 procent som stats- och regeringscheferna enades om 2007. Eftersläpningen i införlivandet ökar, och därför uppmuntrar parlamentet medlemsstaterna att satsa hårdare på att bekämpa denna utveckling. Många medlemsstater har dock minskat antalet direktiv som återstår att införliva.

| K. | 85 direktiv har ännu inte införlivats i minst en medlemsstat (splittringsfaktorn är 6 procent) och kan därför inte få full effekt på den inre marknaden. |
| --- | --- |

K.

85 direktiv har ännu inte införlivats i minst en medlemsstat (splittringsfaktorn är 6 procent) och kan därför inte få full effekt på den inre marknaden.

| L. | Två direktiv släpar efter i förhållande till införlivandefristen med mer än två år, vilket direkt strider mot den målsättning om ”nolltolerans” som stats- och regeringscheferna fastställde 2007. |
| --- | --- |

L.

Två direktiv släpar efter i förhållande till införlivandefristen med mer än två år, vilket direkt strider mot den målsättning om ”nolltolerans” som stats- och regeringscheferna fastställde 2007.

| M. | Antalet felaktigt införlivade direktiv är fortfarande i genomsnitt 0,8 procent, trots att kommissionen i inremarknadsakten påpekade behovet av en tydlig och bestämd politik när det gäller efterlevnadsunderskott. |
| --- | --- |

M.

Antalet felaktigt införlivade direktiv är fortfarande i genomsnitt 0,8 procent, trots att kommissionen i inremarknadsakten påpekade behovet av en tydlig och bestämd politik när det gäller efterlevnadsunderskott.

| N. | Under de senaste månaderna har inte mindre än sju medlemsstater hamnat ännu mer på efterkälken i införlivandet av EU-direktiv. |
| --- | --- |

N.

Under de senaste månaderna har inte mindre än sju medlemsstater hamnat ännu mer på efterkälken i införlivandet av EU-direktiv.

| O. | Mer exakta uppgifter om införlivandekvaliteten behövs. |
| --- | --- |

O.

Mer exakta uppgifter om införlivandekvaliteten behövs.

| P. | Bättre kvalitet vid utformningen av antagen lagstiftning kan bidra till att minska förseningar i införlivandet av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

P.

Bättre kvalitet vid utformningen av antagen lagstiftning kan bidra till att minska förseningar i införlivandet av EU-lagstiftningen.

| Q. | I Lissabonfördraget infördes för första gången möjligheten för EU-domstolen att utdöma omedelbara böter i händelse av underlåtenhet att anmäla införlivandeåtgärder. |
| --- | --- |

Q.

I Lissabonfördraget infördes för första gången möjligheten för EU-domstolen att utdöma omedelbara böter i händelse av underlåtenhet att anmäla införlivandeåtgärder.

| R. | Kommissionen, Europaparlamentet, de nationella parlamenten och medlemsstaternas myndigheter måste göra mer för att definiera medborgarnas rättigheter. Dessutom måste de göra mer för att informera om dessa rättigheter och hjälpa medborgarna att utöva dem, eftersom detta också skulle få den inre marknaden att fungera bättre. |
| --- | --- |

R.

Kommissionen, Europaparlamentet, de nationella parlamenten och medlemsstaternas myndigheter måste göra mer för att definiera medborgarnas rättigheter. Dessutom måste de göra mer för att informera om dessa rättigheter och hjälpa medborgarna att utöva dem, eftersom detta också skulle få den inre marknaden att fungera bättre.

| S. | När inremarknadsreglerna tillämpas felaktigt kan avsaknaden av effektiva prövningssystem urholka de medborgerliga rättigheternas effektivitet genom att tvinga medborgarna att inleda långvariga och långsamma juridiska förfaranden för att försvara sig. |
| --- | --- |

S.

När inremarknadsreglerna tillämpas felaktigt kan avsaknaden av effektiva prövningssystem urholka de medborgerliga rättigheternas effektivitet genom att tvinga medborgarna att inleda långvariga och långsamma juridiska förfaranden för att försvara sig.

| T. | Det måste finnas ett fritt utbyte av bästa praxis och information mellan de myndigheter som ansvarar för att inremarknadsreglerna tillämpas på rätt sätt och mellan dem som ansvarar för prövning i händelse av felaktig tillämpning. |
| --- | --- |

T.

Det måste finnas ett fritt utbyte av bästa praxis och information mellan de myndigheter som ansvarar för att inremarknadsreglerna tillämpas på rätt sätt och mellan dem som ansvarar för prövning i händelse av felaktig tillämpning.

| U. | Kommissionen och medlemsstaterna inrättade Solvit-nätverket 2002 i syfte att lösa de problem som allmänheten och företagen kan råka ut för på grund av felaktig tillämpning av inremarknadslagstiftningen. |
| --- | --- |

U.

Kommissionen och medlemsstaterna inrättade Solvit-nätverket 2002 i syfte att lösa de problem som allmänheten och företagen kan råka ut för på grund av felaktig tillämpning av inremarknadslagstiftningen.

| V. | Solvit är ett onlinebaserat nätverk för problemlösning, där EU:s medlemsstater (samt Norge, Island och Liechtenstein) samarbetar för att utan rättsliga förfaranden lösa de problem som kan uppstå för allmänheten och företagen till följd av myndigheternas felaktiga tillämpning av inremarknadslagstiftningen. |
| --- | --- |

V.

Solvit är ett onlinebaserat nätverk för problemlösning, där EU:s medlemsstater (samt Norge, Island och Liechtenstein) samarbetar för att utan rättsliga förfaranden lösa de problem som kan uppstå för allmänheten och företagen till följd av myndigheternas felaktiga tillämpning av inremarknadslagstiftningen.

| W. | Solvit är ett framgångsrikt system för att utan formaliteter lösa problem på i genomsnitt tio veckor. Solvits framgångar när det gäller att lösa problem på den inre marknaden skulle kunna fungera som en modell för god praxis även för andra stödtjänster för inremarknadsfrågor. |
| --- | --- |

W.

Solvit är ett framgångsrikt system för att utan formaliteter lösa problem på i genomsnitt tio veckor. Solvits framgångar när det gäller att lösa problem på den inre marknaden skulle kunna fungera som en modell för god praxis även för andra stödtjänster för inremarknadsfrågor.

| X. | Det är viktigt att befästa och vidareutveckla Solvits närvaro och kapacitet på alla nivåer i de nationella myndigheterna för att garantera största möjliga effektivitet och bästa tänkbara resultat. |
| --- | --- |

X.

Det är viktigt att befästa och vidareutveckla Solvits närvaro och kapacitet på alla nivåer i de nationella myndigheterna för att garantera största möjliga effektivitet och bästa tänkbara resultat.

| Y. | Solvit bör fungera som ett komplement till kommissionens rättsutredningar om överträdelseförfaranden genom att förvarna kommissionen om specifika problem som rör införlivandet och genomförandet av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Y.

Solvit bör fungera som ett komplement till kommissionens rättsutredningar om överträdelseförfaranden genom att förvarna kommissionen om specifika problem som rör införlivandet och genomförandet av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna.

| Z. | Kommissionen förbereder nu en ny strategi för att förstärka Solvit. |
| --- | --- |

Z.

Kommissionen förbereder nu en ny strategi för att förstärka Solvit.

Skapa regelverket för den inre marknaden

| 1. | Europaparlamentet välkomnar resultattavlan för den inre marknaden och Solvit som viktiga, om än olikartade, verktyg för att övervaka och kartlägga problem vid införlivandet och genomförandet av EU-lagstiftning och för att upptäcka brister och flaskhalsar på den inre marknaden, i syfte att uppmuntra åtgärder för en bättre fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar resultattavlan för den inre marknaden och Solvit som viktiga, om än olikartade, verktyg för att övervaka och kartlägga problem vid införlivandet och genomförandet av EU-lagstiftning och för att upptäcka brister och flaskhalsar på den inre marknaden, i syfte att uppmuntra åtgärder för en bättre fungerande inre marknad.

| 2. | Europaparlamentet poängterar att ett korrekt införlivande och genomförande inom föreskriven tid av inremarknadslagstiftningen är en avgörande förutsättning för en lyckad inre marknad, som i sin tur är en viktig drivkraft för ökad konkurrenskraft och tillväxt, framför allt i ekonomiska kristider. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet poängterar att ett korrekt införlivande och genomförande inom föreskriven tid av inremarknadslagstiftningen är en avgörande förutsättning för en lyckad inre marknad, som i sin tur är en viktig drivkraft för ökad konkurrenskraft och tillväxt, framför allt i ekonomiska kristider.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har slagit samman rapporterna om resultattavlan för den inre marknaden, ”Ditt Europa”, rådgivningstjänsten ”Ditt Europa”, Solvit, informationssystemet för den inre marknaden och gemensamma kontaktpunkter till en enda omfattande rapport om den årliga kontrollen av styrelseformer (”Annual Governance Check-up”), vilket möjliggör en läsarvänlig helhetsbedömning av den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har slagit samman rapporterna om resultattavlan för den inre marknaden, ”Ditt Europa”, rådgivningstjänsten ”Ditt Europa”, Solvit, informationssystemet för den inre marknaden och gemensamma kontaktpunkter till en enda omfattande rapport om den årliga kontrollen av styrelseformer (”Annual Governance Check-up”), vilket möjliggör en läsarvänlig helhetsbedömning av den inre marknadens funktion.

| 4. | Europaparlamentet anser att konstant och regelbunden övervakning av medlemsstaternas framsteg är en avgörande faktor för att uppmuntra medlemsstaterna att trappa upp sina insatser. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens tillkännagivande att en särskild resultattavla för den inre marknaden kommer att fortsätta att offentliggöras varje år under sommaren. Parlamentet noterar dock bekymrat att separata rapporter för var och en av de olika delarna i den årliga kontrollen av styrelseformer kan avleda fokus från en helhetsstrategi och innebära att kommissionens avdelningar koncentrerar sig på att anmäla i stället för lösa problem som lyfts fram vid den årliga kontrollen av styrelseformer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att konstant och regelbunden övervakning av medlemsstaternas framsteg är en avgörande faktor för att uppmuntra medlemsstaterna att trappa upp sina insatser. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens tillkännagivande att en särskild resultattavla för den inre marknaden kommer att fortsätta att offentliggöras varje år under sommaren. Parlamentet noterar dock bekymrat att separata rapporter för var och en av de olika delarna i den årliga kontrollen av styrelseformer kan avleda fokus från en helhetsstrategi och innebära att kommissionens avdelningar koncentrerar sig på att anmäla i stället för lösa problem som lyfts fram vid den årliga kontrollen av styrelseformer.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet att åta sig att ytterligare minska eftersläpningen i införlivandet och fastställa strängare – men samtidigt mer realistiska – införlivande- och genomförandemål som alla medlemsstater ska uppfylla. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet att åta sig att ytterligare minska eftersläpningen i införlivandet och fastställa strängare – men samtidigt mer realistiska – införlivande- och genomförandemål som alla medlemsstater ska uppfylla.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta sina gemensamt utformade direktiv på allvar och att verkligen uppfylla sina skyldigheter enligt EU-fördragen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta sina gemensamt utformade direktiv på allvar och att verkligen uppfylla sina skyldigheter enligt EU-fördragen.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att stora framsteg har konstaterats när det gäller att minska antalet kraftigt försenade direktiv och uppmanar medlemsstaterna att fortsätta sina positiva insatser i detta avseende. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att stora framsteg har konstaterats när det gäller att minska antalet kraftigt försenade direktiv och uppmanar medlemsstaterna att fortsätta sina positiva insatser i detta avseende.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för Rådgivande samordningskommittén för den inre marknaden undersöka hur samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna kan förbättras, hur de på bästa möjliga sätt kan utbyta bästa praxis och hur de kan lyfta fram de framgångsrika mekanismer som införts av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för Rådgivande samordningskommittén för den inre marknaden undersöka hur samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna kan förbättras, hur de på bästa möjliga sätt kan utbyta bästa praxis och hur de kan lyfta fram de framgångsrika mekanismer som införts av medlemsstaterna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klassificera de kvarstående överträdelser som anges i resultattavlan för den inre marknaden på så sätt att man skiljer mellan de överträdelser som lätt kan lösas och de som beror på rena meningsskiljaktigheter mellan kommissionen och medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta för att kartlägga de bakomliggande orsakerna till dessa meningsskiljaktigheter och eliminera dem i framtiden. Kommissionen uppmanas att i särskilt omstridda fall föreslå ändringar av EU-lagstiftningen där så är lämpligt för att lösa omstridda tolkningsfrågor. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klassificera de kvarstående överträdelser som anges i resultattavlan för den inre marknaden på så sätt att man skiljer mellan de överträdelser som lätt kan lösas och de som beror på rena meningsskiljaktigheter mellan kommissionen och medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta för att kartlägga de bakomliggande orsakerna till dessa meningsskiljaktigheter och eliminera dem i framtiden. Kommissionen uppmanas att i särskilt omstridda fall föreslå ändringar av EU-lagstiftningen där så är lämpligt för att lösa omstridda tolkningsfrågor.

| 10. | Europaparlamentet noterar kommissionens framgång med EU:s pilotprojekt. Även om detta kan ha lett till färre överträdelseförfaranden kan det medföra att kommissionen måste ta itu med de svåraste frågorna i formella överträdelseförfaranden, vilket också kan vara orsaken till att överträdelseförfarandena blir mer utdragna. Parlamentet befarar att detta kommer att leda till att det tar längre tid att minska klyftorna på den inre marknaden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar kommissionens framgång med EU:s pilotprojekt. Även om detta kan ha lett till färre överträdelseförfaranden kan det medföra att kommissionen måste ta itu med de svåraste frågorna i formella överträdelseförfaranden, vilket också kan vara orsaken till att överträdelseförfarandena blir mer utdragna. Parlamentet befarar att detta kommer att leda till att det tar längre tid att minska klyftorna på den inre marknaden.

| 11. | Europaparlamentet noterar att nästan 50 procent av de pågående överträdelseförfarandena rör beskattning och miljö. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt bättre införlivande och genomförande av EU-regler inom föreskriven tid på dessa båda områden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att nästan 50 procent av de pågående överträdelseförfarandena rör beskattning och miljö. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt bättre införlivande och genomförande av EU-regler inom föreskriven tid på dessa båda områden.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att man snabbt ingriper mot överträdelser av EU:s lagstiftning med överträdelseförfaranden. Kommissionen uppmanas att införa ett påskyndat överträdelseförfarande och överväga att inom kommissionen inrätta ett oberoende organ som ansvarar för att lagföra fall av överträdelser av reglerna för den inre marknaden och driva överträdelseförfaranden efter att ha fått kommissionärskollegiets godkännande. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att man snabbt ingriper mot överträdelser av EU:s lagstiftning med överträdelseförfaranden. Kommissionen uppmanas att införa ett påskyndat överträdelseförfarande och överväga att inom kommissionen inrätta ett oberoende organ som ansvarar för att lagföra fall av överträdelser av reglerna för den inre marknaden och driva överträdelseförfaranden efter att ha fått kommissionärskollegiets godkännande.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i högre grad utnyttja Solvit som en första instans för klagomål vid felaktig tillämpning av EU-lagstiftningen i ett gränsöverskridande sammanhang. Parlamentet uppmanar också kommissionen att se till att ärenden som inte kunnat lösas genom Solvit följs upp på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i högre grad utnyttja Solvit som en första instans för klagomål vid felaktig tillämpning av EU-lagstiftningen i ett gränsöverskridande sammanhang. Parlamentet uppmanar också kommissionen att se till att ärenden som inte kunnat lösas genom Solvit följs upp på lämpligt sätt.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna vid införlivandet av EU-lagstiftningen genom att utveckla nya verktyg såsom riktlinjer för införlivande och en införlivandestödtjänst. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna vid införlivandet av EU-lagstiftningen genom att utveckla nya verktyg såsom riktlinjer för införlivande och en införlivandestödtjänst.

| 15. | Europaparlamentet noterar att överträdelseförfarandena i genomsnitt tar för lång tid och uppmanar kommissionen att vidta effektiva åtgärder för att korta ner denna tid. Kommissionen uppmanas att rapportera till parlamentet om sådana åtgärder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att överträdelseförfarandena i genomsnitt tar för lång tid och uppmanar kommissionen att vidta effektiva åtgärder för att korta ner denna tid. Kommissionen uppmanas att rapportera till parlamentet om sådana åtgärder.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka nya sätt att säkerställa att domstolens domar och förfaranden tillämpas fullt ut och inom föreskriven tid av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka nya sätt att säkerställa att domstolens domar och förfaranden tillämpas fullt ut och inom föreskriven tid av medlemsstaterna.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera resultattavlan för den inre marknaden med nya kriterier för att övervaka att gällande lagstiftning genomförs på rätt sätt. Dessa kriterier får dock inte påverka läsbarheten. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera resultattavlan för den inre marknaden med nya kriterier för att övervaka att gällande lagstiftning genomförs på rätt sätt. Dessa kriterier får dock inte påverka läsbarheten.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i resultattavlan för den inre marknaden visa hur fördelningen av inledda överträdelseförfaranden utvecklats per sektor sedan den förra resultattavlan, och att föreslå en analys av orsakerna till de mest betydande förändringarna i fråga om antalet inledda förfaranden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i resultattavlan för den inre marknaden visa hur fördelningen av inledda överträdelseförfaranden utvecklats per sektor sedan den förra resultattavlan, och att föreslå en analys av orsakerna till de mest betydande förändringarna i fråga om antalet inledda förfaranden.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra nya ansträngningar för att förbättra sin måluppfyllelse. Att fullborda den inre marknaden genom ett bättre och snabbare införlivande av befintlig och ny lagstiftning är ett effektivt sätt för att bekämpa den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra nya ansträngningar för att förbättra sin måluppfyllelse. Att fullborda den inre marknaden genom ett bättre och snabbare införlivande av befintlig och ny lagstiftning är ett effektivt sätt för att bekämpa den ekonomiska krisen.

| 20. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna bör fortsätta att ytterligare minska eftersläpningen i införlivandet för att nå upp till målet på 1 procent. Parlamentet påpekar att man särskilt bör prioritera direktiv för vilka fristen för införlivande i nationell lagstiftning har löpt ut för mer än ett år sedan, vilket avsevärt kommer att bidra till att minska eftersläpningen i införlivandet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna bör fortsätta att ytterligare minska eftersläpningen i införlivandet för att nå upp till målet på 1 procent. Parlamentet påpekar att man särskilt bör prioritera direktiv för vilka fristen för införlivande i nationell lagstiftning har löpt ut för mer än ett år sedan, vilket avsevärt kommer att bidra till att minska eftersläpningen i införlivandet.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet om sin tillämpning av artikel 260.3 i Lissabonfördraget om möjligheten för EU-domstolen att utdöma omedelbara böter i första instans i mål där man finner att medlemsstater har brustit i sin skyldighet att införliva EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet om sin tillämpning av artikel 260.3 i Lissabonfördraget om möjligheten för EU-domstolen att utdöma omedelbara böter i första instans i mål där man finner att medlemsstater har brustit i sin skyldighet att införliva EU:s lagstiftning.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma slutsatserna i framställningar till parlamentet om problem på den inre marknaden och att låta dessa ingå i den årliga kontrollen av styrelseformer. Parlamentet betonar att större hänsyn bör tas till förfarandet för framställningar, så att EU:s lagstiftningsförfarande förbättras och förs närmare medborgarna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma slutsatserna i framställningar till parlamentet om problem på den inre marknaden och att låta dessa ingå i den årliga kontrollen av styrelseformer. Parlamentet betonar att större hänsyn bör tas till förfarandet för framställningar, så att EU:s lagstiftningsförfarande förbättras och förs närmare medborgarna.

| 23. | Europaparlamentet noterar att Lissabonfördragets ikraftträdande har gett parlamentet ökade befogenheter att strukturera och granska EU:s lagstiftning. Man bör använda resultaten från resultattavlan i den strukturerade dialogen mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att Lissabonfördragets ikraftträdande har gett parlamentet ökade befogenheter att strukturera och granska EU:s lagstiftning. Man bör använda resultaten från resultattavlan i den strukturerade dialogen mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att jämförelsetabeller offentliggörs. Kommissionen uppmanas också att insistera på att medlemsstaterna formellt accepterar att de kvantitativa målen minskas, varigenom eftersläpningen i införlivandet och efterlevnadsunderskottet i nationell lagstiftning minskar till 0,5 procent för eftersläpningen i införlivandet respektive 0,5 procent för efterlevnadsunderskottet. Vidare uppmanas kommissionen att se till att överträdelseförfarandena tillämpas mer effektivt med hjälp av kvantitativa mål för de olika etapperna i förfarandet, eftersom dessa – som kommissionen konstaterar i inremarknadsakten – är nödvändiga för att tillämpa inremarknadslagstiftningen på ett korrekt och fullständigt sätt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att jämförelsetabeller offentliggörs. Kommissionen uppmanas också att insistera på att medlemsstaterna formellt accepterar att de kvantitativa målen minskas, varigenom eftersläpningen i införlivandet och efterlevnadsunderskottet i nationell lagstiftning minskar till 0,5 procent för eftersläpningen i införlivandet respektive 0,5 procent för efterlevnadsunderskottet. Vidare uppmanas kommissionen att se till att överträdelseförfarandena tillämpas mer effektivt med hjälp av kvantitativa mål för de olika etapperna i förfarandet, eftersom dessa – som kommissionen konstaterar i inremarknadsakten – är nödvändiga för att tillämpa inremarknadslagstiftningen på ett korrekt och fullständigt sätt.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att systematiskt tillhandahålla korrekta jämförelsetabeller som anger hur inremarknadsdirektiv tillämpas i nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att systematiskt tillhandahålla korrekta jämförelsetabeller som anger hur inremarknadsdirektiv tillämpas i nationella bestämmelser.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att förbättra kvaliteten i utformningen av EU:s lagstiftning. Parlamentet välkomnar insatserna för att skapa bättre och smartare lagstiftning och uppmuntrar alla tre institutioner som deltar i lagstiftningsarbetet att ständigt sträva efter att förbättra kvaliteten på den lagstiftning som de gemensamt utarbetar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att förbättra kvaliteten i utformningen av EU:s lagstiftning. Parlamentet välkomnar insatserna för att skapa bättre och smartare lagstiftning och uppmuntrar alla tre institutioner som deltar i lagstiftningsarbetet att ständigt sträva efter att förbättra kvaliteten på den lagstiftning som de gemensamt utarbetar.

Förverkliga den inre marknaden för företag och medborgare

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hitta sätt för att öka samordningen och förbättra det praktiska samarbetet mellan befintliga verktyg såsom Solvit, rådgivningstjänsten ”Ditt Europa”, Enterprise Europe Network, europeiska konsumentcentrum, det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar, informationssystemet för den inre marknaden, informationsnätverket ”Europe Direct” och de gemensamma kontaktpunkterna, i syfte att undvika dubbelarbete och dubbelt utnyttjande av resurser och därmed förbättra hanteringen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hitta sätt för att öka samordningen och förbättra det praktiska samarbetet mellan befintliga verktyg såsom Solvit, rådgivningstjänsten ”Ditt Europa”, Enterprise Europe Network, europeiska konsumentcentrum, det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar, informationssystemet för den inre marknaden, informationsnätverket ”Europe Direct” och de gemensamma kontaktpunkterna, i syfte att undvika dubbelarbete och dubbelt utnyttjande av resurser och därmed förbättra hanteringen.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå sätt att bättre integrera verktyg såsom Solvit med parlamentets förfarande för framställningar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå sätt att bättre integrera verktyg såsom Solvit med parlamentets förfarande för framställningar.

| 29. | Europaparlamentet betonar att Solvit-nätverket under årens lopp har visat sig vara enkelt, snabbt och kostnadseffektivt för att lösa problem som berör medborgare och företag vid felaktig tillämpning av den inre marknadens regler. Parlamentet noterar ändå att Solvit-nätverket fortfarande till stor del är splittrat och underutnyttjat. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att i högre grad inrikta arbetet på utbildning och utbyte av bästa metoder mellan anställda i Solvit-nätverket. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att Solvit-nätverket under årens lopp har visat sig vara enkelt, snabbt och kostnadseffektivt för att lösa problem som berör medborgare och företag vid felaktig tillämpning av den inre marknadens regler. Parlamentet noterar ändå att Solvit-nätverket fortfarande till stor del är splittrat och underutnyttjat. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att i högre grad inrikta arbetet på utbildning och utbyte av bästa metoder mellan anställda i Solvit-nätverket.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att Solvit-centrumen är lämpligt bemannade och att samordningen av och kommunikationen med nationella myndigheter på alla nivåer och kommissionens olika avdelningar är tillräcklig för att säkerställa att beslut genomförs. Kommissionen uppmanas att modernisera sin rekommendation från 2001 om principer för användning av ”Solvit” – problemlösningsnätverket för den inre marknaden, i linje med vad som föreslås i kommissionens arbetsdokument om förbättrad effektiv problemlösning på den inre marknaden. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att Solvit-centrumen är lämpligt bemannade och att samordningen av och kommunikationen med nationella myndigheter på alla nivåer och kommissionens olika avdelningar är tillräcklig för att säkerställa att beslut genomförs. Kommissionen uppmanas att modernisera sin rekommendation från 2001 om principer för användning av ”Solvit” – problemlösningsnätverket för den inre marknaden, i linje med vad som föreslås i kommissionens arbetsdokument om förbättrad effektiv problemlösning på den inre marknaden.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att besvärliga förfaranden i socialförsäkringsärenden utgör en av de viktigaste farhågorna för medborgarna och avskräcker arbetstagare i Europa från att röra på sig. Parlamentet kräver att Solvit får mer resurser till hanteringen av socialförsäkringsärenden. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar att besvärliga förfaranden i socialförsäkringsärenden utgör en av de viktigaste farhågorna för medborgarna och avskräcker arbetstagare i Europa från att röra på sig. Parlamentet kräver att Solvit får mer resurser till hanteringen av socialförsäkringsärenden.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att associerade partner görs delaktiga i Solvit, särskilt för att avlasta Solvit-centrumen. Parlamentet framhåller att det tidigare har visat sig vara ändamålsenligt att samarbeta med de associerade partnerna, bland annat på grund av deras direkta kontakter med medborgarna och företagen. Kommissionen uppmanas därför att se till att de associerade partnernas tillgång till Solvit upprätthålls fullt ut. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar vikten av att associerade partner görs delaktiga i Solvit, särskilt för att avlasta Solvit-centrumen. Parlamentet framhåller att det tidigare har visat sig vara ändamålsenligt att samarbeta med de associerade partnerna, bland annat på grund av deras direkta kontakter med medborgarna och företagen. Kommissionen uppmanas därför att se till att de associerade partnernas tillgång till Solvit upprätthålls fullt ut.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbeta för att erbjuda medborgare och företag ett integrerat virtuellt paket med information och hjälptjänster, särskilt genom att vidareutveckla portalen ”Ditt Europa” som enda ingång online till all information och hjälp. Parlamentet noterar dock vikten av direkt mänsklig kontakt och föreslår i detta avseende att man ska komplettera dessa insatser med en gemensam kontaktpunkt för medborgare och konsumenter via kommissionens representationskontor i varje medlemsstat. Parlamentet anser att man genom att sammanföra sambandsmän från Solvit, rådgivningstjänsten ”Ditt Europa”, Enterprise Europe Network, europeiska konsumentcentrum och det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar inom representationskontoren skulle uppfylla detta mål. Dessutom skulle man härigenom uppnå bättre samordning och sammanhållning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbeta för att erbjuda medborgare och företag ett integrerat virtuellt paket med information och hjälptjänster, särskilt genom att vidareutveckla portalen ”Ditt Europa” som enda ingång online till all information och hjälp. Parlamentet noterar dock vikten av direkt mänsklig kontakt och föreslår i detta avseende att man ska komplettera dessa insatser med en gemensam kontaktpunkt för medborgare och konsumenter via kommissionens representationskontor i varje medlemsstat. Parlamentet anser att man genom att sammanföra sambandsmän från Solvit, rådgivningstjänsten ”Ditt Europa”, Enterprise Europe Network, europeiska konsumentcentrum och det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar inom representationskontoren skulle uppfylla detta mål. Dessutom skulle man härigenom uppnå bättre samordning och sammanhållning.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att främja portalen ”Ditt Europa” inom ramen för nationella förvaltningar och att utveckla samarbetet mellan ”Ditt Europa” och verksamheten på de nationella förvaltningarnas webbplatser. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att främja portalen ”Ditt Europa” inom ramen för nationella förvaltningar och att utveckla samarbetet mellan ”Ditt Europa” och verksamheten på de nationella förvaltningarnas webbplatser.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att ytterligare stärka de gemensamma kontaktpunkterna och att ge medborgarna tydlig och användbar information genom att säkerställa och fullt ut utnyttja synergierna inom informationssektorn på unionsnivå, till exempel genom rådgivningstjänsten ”Ditt Europa”. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att ytterligare stärka de gemensamma kontaktpunkterna och att ge medborgarna tydlig och användbar information genom att säkerställa och fullt ut utnyttja synergierna inom informationssektorn på unionsnivå, till exempel genom rådgivningstjänsten ”Ditt Europa”.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om möjligheten att avsätta kommissionspersonal till de gemensamma kontaktpunkterna i varje medlemsstat. Detta skulle kunna vara en lösning på de bemanningsproblem som Solvit kartlagt i olika nationella offentliga myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att ge Solvit en särskild rättslig grund. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om möjligheten att avsätta kommissionspersonal till de gemensamma kontaktpunkterna i varje medlemsstat. Detta skulle kunna vara en lösning på de bemanningsproblem som Solvit kartlagt i olika nationella offentliga myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att ge Solvit en särskild rättslig grund.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att gemensamma kontaktpunkter inrättas online genom e-förvaltningsportaler i samtliga medlemsstater på värdlandets officiella språk och på engelska. Parlamentet konstaterar att de gemensamma kontaktpunkterna är väsentliga för att genomföra tjänstedirektivet. Parlamentet beklagar att endast en tredjedel av de tillgängliga e-förvaltningsportalerna online ger tillgång till elektroniska förfaranden online. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla användarvänlig information på flera EU-språk om administrativa regler online och förfaranden för tillhandahållande av tjänster, för att underlätta gränsöverskridande affärsverksamhet i Europa. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att gemensamma kontaktpunkter inrättas online genom e-förvaltningsportaler i samtliga medlemsstater på värdlandets officiella språk och på engelska. Parlamentet konstaterar att de gemensamma kontaktpunkterna är väsentliga för att genomföra tjänstedirektivet. Parlamentet beklagar att endast en tredjedel av de tillgängliga e-förvaltningsportalerna online ger tillgång till elektroniska förfaranden online. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla användarvänlig information på flera EU-språk om administrativa regler online och förfaranden för tillhandahållande av tjänster, för att underlätta gränsöverskridande affärsverksamhet i Europa.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar Solvit, rådgivningstjänsten ”Ditt Europa”, Enterprise Europe Network, europeiska konsumentcentrum och det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar att uppmärksamma medborgarnas och företagens huvudsakliga farhågor, vilka framgår av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar ”Den inre marknaden från medborgarnas synpunkt: En överblick över medborgarnas och företagens 20 största farhågor”, och att fastställa prioriteringarna i sitt arbete i överensstämmelse med dessa. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar Solvit, rådgivningstjänsten ”Ditt Europa”, Enterprise Europe Network, europeiska konsumentcentrum och det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar att uppmärksamma medborgarnas och företagens huvudsakliga farhågor, vilka framgår av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar ”Den inre marknaden från medborgarnas synpunkt: En överblick över medborgarnas och företagens 20 största farhågor”, och att fastställa prioriteringarna i sitt arbete i överensstämmelse med dessa.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att inkludera resultaten från Eurobarometerundersökningarna i den årliga kontrollen av styrelseformer som ett led i bedömningen för bättre beslutsunderlag. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att inkludera resultaten från Eurobarometerundersökningarna i den årliga kontrollen av styrelseformer som ett led i bedömningen för bättre beslutsunderlag.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens senaste publikationer om ”De 20 viktigaste problemen”, som följde av ovannämnda resolution av den 20 maj 2010, uppmärksammar de luckor i fråga om information, lagstiftning och genomförande som kvarstår inom den inre marknaden, liksom bristen på kunskap hos konsumenter och företag när det gäller deras rättigheter och skyldigheter, vilket hindrar dem från att dra nytta av den inre marknaden. Parlamentet åtar sig, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, att förbättra kommunikationen med medborgarna om de rättigheter de har på den inre marknaden. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionens senaste publikationer om ”De 20 viktigaste problemen”, som följde av ovannämnda resolution av den 20 maj 2010, uppmärksammar de luckor i fråga om information, lagstiftning och genomförande som kvarstår inom den inre marknaden, liksom bristen på kunskap hos konsumenter och företag när det gäller deras rättigheter och skyldigheter, vilket hindrar dem från att dra nytta av den inre marknaden. Parlamentet åtar sig, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, att förbättra kommunikationen med medborgarna om de rättigheter de har på den inre marknaden.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om de huvudsakliga hinder i samband med den inre marknaden som särskilt berör medborgare och konsumenter med funktionshinder och se till att särskilda insatser görs för att avlägsna sådana hinder. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om de huvudsakliga hinder i samband med den inre marknaden som särskilt berör medborgare och konsumenter med funktionshinder och se till att särskilda insatser görs för att avlägsna sådana hinder.

| 42. | Europaparlamentet rekommenderar ytterligare samordning mellan Solvit och EU:s pilotprojekt för att förbättra samordningen och utbytet av bästa praxis. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet rekommenderar ytterligare samordning mellan Solvit och EU:s pilotprojekt för att förbättra samordningen och utbytet av bästa praxis.

| 43. | Europaparlamentet noterar framgången för det första forumet för den inre marknaden och ser forumet som en möjlighet att granska framstegen på den inre marknaden och hjälpa medborgare och företag att bekanta sig med sina rättigheter, förmåner och skyldigheter på den inre marknaden. Parlamentet välkomnar detta evenemang som ett tillfälle att ytterligare belysa de befintliga hindren för att den inre marknaden ska fungera på rätt sätt. Parlamentet bekräftar vikten av att kommissionen och medlemsstaterna vidtar åtgärder för att avlägsna dessa hinder och lyfta fram medborgarnas och företagens farhågor. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hålla tempot uppe och att fortsätta att engagera och stärka de berörda parterna genom att regelbundet genomföra forum för den inre marknaden, och komplettera dessa med täta besök för att bedöma och främja den inre marknaden i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet noterar framgången för det första forumet för den inre marknaden och ser forumet som en möjlighet att granska framstegen på den inre marknaden och hjälpa medborgare och företag att bekanta sig med sina rättigheter, förmåner och skyldigheter på den inre marknaden. Parlamentet välkomnar detta evenemang som ett tillfälle att ytterligare belysa de befintliga hindren för att den inre marknaden ska fungera på rätt sätt. Parlamentet bekräftar vikten av att kommissionen och medlemsstaterna vidtar åtgärder för att avlägsna dessa hinder och lyfta fram medborgarnas och företagens farhågor. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hålla tempot uppe och att fortsätta att engagera och stärka de berörda parterna genom att regelbundet genomföra forum för den inre marknaden, och komplettera dessa med täta besök för att bedöma och främja den inre marknaden i de enskilda medlemsstaterna.

*

* *

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 176, 7.7.2009, s. 17.

(2)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 84.

(3)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 25.

(4)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 10.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0543.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/25

---

Tisdagen den 22 maj 2012Ett 2020-perspektiv för kvinnor i Turkiet

P7_TA(2012)0212

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2012 om ett 2020-perspektiv för kvinnor i Turkiet (2011/2066(INI))

2013/C 264 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) och dess frivilliga protokoll, som är en del av den internationella rätten och i vilka Turkiet är part sedan 1985 respektive 2002, och med beaktande av artikel 90 i den turkiska grundlagen, i vilken fastslås att internationell rätt är överordnad turkisk nationell rätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) och dess frivilliga protokoll, som är en del av den internationella rätten och i vilka Turkiet är part sedan 1985 respektive 2002, och med beaktande av artikel 90 i den turkiska grundlagen, i vilken fastslås att internationell rätt är överordnad turkisk nationell rätt,

| — | med beaktande av Europarådets konventioner, t.ex. den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt konventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, som Turkiet var det första landet att ratificera, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konventioner, t.ex. den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt konventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, som Turkiet var det första landet att ratificera,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings dokument 11372 och rekommendation 1817 (2007), båda med titeln ”Parliaments united in combating domestic violence against women, mid term assessment of the Campaign”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings dokument 11372 och rekommendation 1817 (2007), båda med titeln ”Parliaments united in combating domestic violence against women, mid term assessment of the Campaign”,

| — | med beaktande av unionens regelverk om kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av unionens regelverk om kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 17 december 2004 om att inleda förhandlingar med Turkiet om EU-medlemskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 17 december 2004 om att inleda förhandlingar med Turkiet om EU-medlemskap,

| — | med beaktande av kommissionens framstegsrapporter om Turkiet från 2010 (SEC(2010)1327) och 2011 (SEC(2011)1201), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens framstegsrapporter om Turkiet från 2010 (SEC(2010)1327) och 2011 (SEC(2011)1201),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2010–2011 (COM(2010)0660), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2010–2011 (COM(2010)0660),

| — | med beaktande kommissionens meddelande ”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande kommissionens meddelande ”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 6 juli 2005 (1) och av den 13 februari 2007 (2) om kvinnors roll i det sociala, politiska och ekonomiska livet i Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 6 juli 2005 (1) och av den 13 februari 2007 (2) om kvinnors roll i det sociala, politiska och ekonomiska livet i Turkiet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om 2010 års framstegsrapport om Turkiet (3) och sin resolution av den 29 mars 2012 om 2011 års framstegsrapport om Turkiet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om 2010 års framstegsrapport om Turkiet (3) och sin resolution av den 29 mars 2012 om 2011 års framstegsrapport om Turkiet (4),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0138/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0138/2012), och av följande skäl:

| A. | Som kandidatland är Turkiet skyldigt att följa EU:s regelverk och lova att respektera de mänskliga rättigheterna, inklusive kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män. Turkiet uppmanas att fortsätta övervaka genomförandet av rättsliga reformer samt anordna upplysningskampanjer för att motverka våld mot kvinnor, inklusive våld i hemmet. |
| --- | --- |

A.

Som kandidatland är Turkiet skyldigt att följa EU:s regelverk och lova att respektera de mänskliga rättigheterna, inklusive kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män. Turkiet uppmanas att fortsätta övervaka genomförandet av rättsliga reformer samt anordna upplysningskampanjer för att motverka våld mot kvinnor, inklusive våld i hemmet.

| B. | Med en jämställdhetspolitik finns det stora möjligheter att nå målen i Europa 2020-strategin genom att skapa ökad tillväxt och full sysselsättning. |
| --- | --- |

B.

Med en jämställdhetspolitik finns det stora möjligheter att nå målen i Europa 2020-strategin genom att skapa ökad tillväxt och full sysselsättning.

| C. | Turkiet gör få framsteg när det gäller att förbättra och genomföra lagstiftningen så att en jämn könsfördelning i det sociala, ekonomiska och politiska livet kan uppnås. |
| --- | --- |

C.

Turkiet gör få framsteg när det gäller att förbättra och genomföra lagstiftningen så att en jämn könsfördelning i det sociala, ekonomiska och politiska livet kan uppnås.

| D. | I sina lägesrapporter om Turkiet från 2010 och 2011 betonar kommissionen att det krävs ytterligare målmedvetna satsningar för att omvandla den befintliga lagstiftningen till en politisk, social och ekonomisk verklighet. Kommissionen har dessutom konstaterat att Turkiet fortfarande har mycket arbete framför sig för att uppnå jämställdhet, bekämpa våld mot kvinnor, inklusive hedersmord, motverka tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. Jämställdheten mellan könen, kvinnors rättigheter och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv bör försvaras i den nya turkiska grundlag som ska utarbetas. |
| --- | --- |

D.

I sina lägesrapporter om Turkiet från 2010 och 2011 betonar kommissionen att det krävs ytterligare målmedvetna satsningar för att omvandla den befintliga lagstiftningen till en politisk, social och ekonomisk verklighet. Kommissionen har dessutom konstaterat att Turkiet fortfarande har mycket arbete framför sig för att uppnå jämställdhet, bekämpa våld mot kvinnor, inklusive hedersmord, motverka tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. Jämställdheten mellan könen, kvinnors rättigheter och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv bör försvaras i den nya turkiska grundlag som ska utarbetas.

| E. | Det krävs gemensamma och samordnade åtgärder framför allt inom områdena våld mot kvinnor, utbildning, arbete och representation på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

E.

Det krävs gemensamma och samordnade åtgärder framför allt inom områdena våld mot kvinnor, utbildning, arbete och representation på nationell och lokal nivå.

Lagstiftning, samordning och det civila samhället

| 1. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att upprätthålla och stärka jämställdhetsprinciperna och kvinnors rättigheter genom att anta och ändra sin lagstiftning, inklusive i det planerade utarbetandet av en ny grundlag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att upprätthålla och stärka jämställdhetsprinciperna och kvinnors rättigheter genom att anta och ändra sin lagstiftning, inklusive i det planerade utarbetandet av en ny grundlag.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att ekonomiskt och socialt underutvecklade regioner i missgynnade områden i Turkiet liksom problem orsakade av invandring, fattigdom och en rådande patriarkal samhällsstruktur är omständigheter som förvärrar kvinnors problem och försvagar deras ställning. Parlamentet efterlyser större fokus på behovet att se till de regionala skillnaderna när man behandlar kvinnors rättigheter och att formulera en politik i enlighet med detta samt att erkänna att de problem och ojämlikheter som kurdiska kvinnor ställs inför i regel är ännu större. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att inleda alla reformer som krävs och att samarbeta med de lokala myndigheterna för att se till att lika rättigheter gäller för samtliga kvinnor, även för kvinnor med kurdiskt ursprung. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att ekonomiskt och socialt underutvecklade regioner i missgynnade områden i Turkiet liksom problem orsakade av invandring, fattigdom och en rådande patriarkal samhällsstruktur är omständigheter som förvärrar kvinnors problem och försvagar deras ställning. Parlamentet efterlyser större fokus på behovet att se till de regionala skillnaderna när man behandlar kvinnors rättigheter och att formulera en politik i enlighet med detta samt att erkänna att de problem och ojämlikheter som kurdiska kvinnor ställs inför i regel är ännu större. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att inleda alla reformer som krävs och att samarbeta med de lokala myndigheterna för att se till att lika rättigheter gäller för samtliga kvinnor, även för kvinnor med kurdiskt ursprung.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att en ny minister för familje- och socialpolitik har utsetts och att det har inrättats ett utskott för lika möjligheter för kvinnor och män i det turkiska parlamentet och att utskottet lyckats utreda viktiga frågor, såsom barnäktenskap och våld mot kvinnor samt sammanställa rapporter och samråda med en rad organisationer, bland annat icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att en ny minister för familje- och socialpolitik har utsetts och att det har inrättats ett utskott för lika möjligheter för kvinnor och män i det turkiska parlamentet och att utskottet lyckats utreda viktiga frågor, såsom barnäktenskap och våld mot kvinnor samt sammanställa rapporter och samråda med en rad organisationer, bland annat icke-statliga organisationer.

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av att effektivt samordna integreringen av ett jämställdhetsperspektiv. Parlamentet välkomnar därför den turkiska regeringens ansträngningar för att fördjupa samarbetet om jämställdhetsintegrering mellan de statliga myndigheterna. Parlamentet uppmuntrar den turkiska regeringen att genomföra ytterligare strategier, där det civila samhället deltar på ett aktivt och icke- diskriminerande sätt, för att garantera och effektivt övervaka genomförandet av full jämställdhet, inklusive avskaffandet av löneskillnaderna mellan könen, samt omsätta resultaten av detta samarbete i praktiken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar vikten av att effektivt samordna integreringen av ett jämställdhetsperspektiv. Parlamentet välkomnar därför den turkiska regeringens ansträngningar för att fördjupa samarbetet om jämställdhetsintegrering mellan de statliga myndigheterna. Parlamentet uppmuntrar den turkiska regeringen att genomföra ytterligare strategier, där det civila samhället deltar på ett aktivt och icke- diskriminerande sätt, för att garantera och effektivt övervaka genomförandet av full jämställdhet, inklusive avskaffandet av löneskillnaderna mellan könen, samt omsätta resultaten av detta samarbete i praktiken.

| 5. | Europaparlamentet understryker att lagstiftning med ett jämställdhetsperspektiv måste omsättas i praktiken i hela landet genom att tillräckliga ekonomiska medel och personella resurser anslås, och övervakningssystem måste utvecklas på basis av mätbara och tydliga mål. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att lagstiftning med ett jämställdhetsperspektiv måste omsättas i praktiken i hela landet genom att tillräckliga ekonomiska medel och personella resurser anslås, och övervakningssystem måste utvecklas på basis av mätbara och tydliga mål.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att erkänna vikten av att det civila samhället deltar i utvecklingen och genomförandet av jämställdhetspolitiken och att se till att icke-statliga organisationer involveras på central och lokal nivå så att en politik som bäst gynnar kvinnor kan uppnås. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att erkänna vikten av att det civila samhället deltar i utvecklingen och genomförandet av jämställdhetspolitiken och att se till att icke-statliga organisationer involveras på central och lokal nivå så att en politik som bäst gynnar kvinnor kan uppnås.

| 7. | Europaparlamentet gläds åt att Turkiet nått framsteg när det gäller att registrera nyfödda och att andelen nu ligger på 93 procent. Parlamentet understryker behovet av en konsekvent och systematisk insamling av könsuppdelad statistik för att övervaka framsteg i genomförandet av lagstiftning såväl som kryphål i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet gläds åt att Turkiet nått framsteg när det gäller att registrera nyfödda och att andelen nu ligger på 93 procent. Parlamentet understryker behovet av en konsekvent och systematisk insamling av könsuppdelad statistik för att övervaka framsteg i genomförandet av lagstiftning såväl som kryphål i nationell lagstiftning.

| 8. | Europaparlamentet skulle vilja veta vilka framsteg som den turkiska regeringen har gjort för att erkänna homosexuella, bisexuella och transsexuella människors rättigheter i det offentliga livet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet skulle vilja veta vilka framsteg som den turkiska regeringen har gjort för att erkänna homosexuella, bisexuella och transsexuella människors rättigheter i det offentliga livet.

Våld mot kvinnor

| 9. | Europaparlamentet understryker att officiell statistik från turkiska statistikbyrån visar att 39 procent av de turkiska kvinnorna någon gång i livet har utsatts för fysiskt våld. Parlamentet är djupt oroat över det frekventa och allvarliga våldet mot kvinnor, inklusive hedersmord, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, och över hur ineffektiva de nuvarande åtgärderna är och att turkiska myndigheter har en överseende attityd när det gäller att straffa personer som begår könsrelaterade brott. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att officiell statistik från turkiska statistikbyrån visar att 39 procent av de turkiska kvinnorna någon gång i livet har utsatts för fysiskt våld. Parlamentet är djupt oroat över det frekventa och allvarliga våldet mot kvinnor, inklusive hedersmord, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, och över hur ineffektiva de nuvarande åtgärderna är och att turkiska myndigheter har en överseende attityd när det gäller att straffa personer som begår könsrelaterade brott.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att vidta effektivare åtgärder för att bekämpa hedersmord med hjälp av lagstiftning samt rättsliga och ekonomiska åtgärder i syfte att hindra att sådana mord begås och straffa förövarna såväl som alla familjemedlemmar som ger sitt tysta medgivande till våld mot kvinnor, särskilt till hedersmord, och att stödja offren. Parlamentet frågar den turkiska regeringen om antalet offer har minskat under de år som följt efter ändringen i den turkiska strafflagen där man numera rubricerar hedersmord som en försvårande omständighet vid mord. Parlamentet ber den också att ange hur ofta domare har dömt i fall av hedersmord och vilket straff som har utmätts. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att vidta effektivare åtgärder för att bekämpa hedersmord med hjälp av lagstiftning samt rättsliga och ekonomiska åtgärder i syfte att hindra att sådana mord begås och straffa förövarna såväl som alla familjemedlemmar som ger sitt tysta medgivande till våld mot kvinnor, särskilt till hedersmord, och att stödja offren. Parlamentet frågar den turkiska regeringen om antalet offer har minskat under de år som följt efter ändringen i den turkiska strafflagen där man numera rubricerar hedersmord som en försvårande omständighet vid mord. Parlamentet ber den också att ange hur ofta domare har dömt i fall av hedersmord och vilket straff som har utmätts.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att undersöka den plötsliga ökningen av självmord bland kvinnor i östra Turkiet och att göra en grundlig undersökning av fenomenet hederssjälvmord såväl som att hjälpa och stödja kvinnor som utsätts för påtryckningar av familjen och omgivningen, för att förhindra att situationer uppstår där familjer, istället för att begå hedersmord, utövar press på kvinnorna att begå hederssjälvmord. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att undersöka den plötsliga ökningen av självmord bland kvinnor i östra Turkiet och att göra en grundlig undersökning av fenomenet hederssjälvmord såväl som att hjälpa och stödja kvinnor som utsätts för påtryckningar av familjen och omgivningen, för att förhindra att situationer uppstår där familjer, istället för att begå hedersmord, utövar press på kvinnorna att begå hederssjälvmord.

| 12. | Europaparlamentet anser att allt våld mot kvinnor är oacceptabelt. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att anamma och genomföra en nolltoleranspolitik mot våld mot kvinnor genom att anta, övervaka och genomföra relevant lagstiftning för att skydda offer, straffa förövare och förhindra våld. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att allt våld mot kvinnor är oacceptabelt. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att anamma och genomföra en nolltoleranspolitik mot våld mot kvinnor genom att anta, övervaka och genomföra relevant lagstiftning för att skydda offer, straffa förövare och förhindra våld.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att lag nr 4320 av den 8 mars 2012 om skydd av familjen har ersatts med lag nr 6284 om skydd av familjen och förebyggande av våld mot kvinnor. Parlamentet betonar betydelsen av att garantera ett brett tillämpningsområde, oavsett förhållandet mellan offret och förövaren och oavsett kön, effektiva rättsmedel och skyddsmekanismer samt ett strikt och omgående genomförande av lagstiftningen, utan eftergifter, för att avskaffa våld mot kvinnor med avskräckande och stränga straff mot förövare av våld mot kvinnor. Parlamentet betonar betydelsen av att göra det som krävs för att få bort en våldsam äkta man eller partner från hemmet. Offren måste garanteras faktisk tillgång till domstolar och skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att lag nr 4320 av den 8 mars 2012 om skydd av familjen har ersatts med lag nr 6284 om skydd av familjen och förebyggande av våld mot kvinnor. Parlamentet betonar betydelsen av att garantera ett brett tillämpningsområde, oavsett förhållandet mellan offret och förövaren och oavsett kön, effektiva rättsmedel och skyddsmekanismer samt ett strikt och omgående genomförande av lagstiftningen, utan eftergifter, för att avskaffa våld mot kvinnor med avskräckande och stränga straff mot förövare av våld mot kvinnor. Parlamentet betonar betydelsen av att göra det som krävs för att få bort en våldsam äkta man eller partner från hemmet. Offren måste garanteras faktisk tillgång till domstolar och skyddsåtgärder.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att inrätta ett övervakningssystem med riktmärken och tidsfrister för genomförandet av den nationella handlingsplanen för att bekämpa våld mot kvinnor, och att visa sitt starka engagemang när det gäller att finansiera planen i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att inrätta ett övervakningssystem med riktmärken och tidsfrister för genomförandet av den nationella handlingsplanen för att bekämpa våld mot kvinnor, och att visa sitt starka engagemang när det gäller att finansiera planen i tillräcklig utsträckning.

| 15. | Europaparlamentet förordar fortbildning för poliser, hälso- och sjukvårdspersonal, domare, åklagare, religiösa tjänstemän liksom andra officiella tjänstemän i förebyggande av våld i hemmet. Dessa insatser måste kompletteras och parlamentet upprepar behovet av ett system där de som underlåtit att skydda och hjälpa offren identifieras och utreds samt av tillräckliga ekonomiska medel till skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet förordar fortbildning för poliser, hälso- och sjukvårdspersonal, domare, åklagare, religiösa tjänstemän liksom andra officiella tjänstemän i förebyggande av våld i hemmet. Dessa insatser måste kompletteras och parlamentet upprepar behovet av ett system där de som underlåtit att skydda och hjälpa offren identifieras och utreds samt av tillräckliga ekonomiska medel till skyddsåtgärder.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att man inom Ankaras allmänna åklagarmyndighet har inrättat en byrå med särskilt ansvar för våld i hemmet. Parlamentet betonar att denna byrå har kommit långt när det gäller att bekämpa våld mot kvinnor, skydda offren och straffa förövarna genom att se till att hela den rättsliga processen då det handlar om våld mot kvinnor behandlas av allmänna åklagare som är experter på våld i hemmet, och genom att denna särskilda byrå fått befogenhet att utfärda effektiva direkta order till polisen om att omedelbart gripa förövaren och skydda offret, inklusive att omedelbart verkställa skyddsordern och föra offret till en kvinnojour. För att denna skyddsnivå ska gälla i hela landet uppmanas den turkiska regeringen att inrätta allmänna åklagarmyndigheter i landets samtliga provinser som ska behandla våld i hemmet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar att man inom Ankaras allmänna åklagarmyndighet har inrättat en byrå med särskilt ansvar för våld i hemmet. Parlamentet betonar att denna byrå har kommit långt när det gäller att bekämpa våld mot kvinnor, skydda offren och straffa förövarna genom att se till att hela den rättsliga processen då det handlar om våld mot kvinnor behandlas av allmänna åklagare som är experter på våld i hemmet, och genom att denna särskilda byrå fått befogenhet att utfärda effektiva direkta order till polisen om att omedelbart gripa förövaren och skydda offret, inklusive att omedelbart verkställa skyddsordern och föra offret till en kvinnojour. För att denna skyddsnivå ska gälla i hela landet uppmanas den turkiska regeringen att inrätta allmänna åklagarmyndigheter i landets samtliga provinser som ska behandla våld i hemmet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att garantera offren effektiv tillgång till relevant rättslig information, rättshjälp och lämpliga rättsliga förfaranden som möjliggör tillgång till rättsväsendet på ett sådant sätt att deras försvar organiseras utan risk för ytterligare våld. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att garantera offren effektiv tillgång till relevant rättslig information, rättshjälp och lämpliga rättsliga förfaranden som möjliggör tillgång till rättsväsendet på ett sådant sätt att deras försvar organiseras utan risk för ytterligare våld.

| 18. | Europaparlamentet stöder uppfattningen att kvinnor med invandrarbakgrund som konfronteras med ytterligare problem (språkbarriärer, isolering inom familjen osv.) ska ha lika tillgång till skyddsmekanismer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet stöder uppfattningen att kvinnor med invandrarbakgrund som konfronteras med ytterligare problem (språkbarriärer, isolering inom familjen osv.) ska ha lika tillgång till skyddsmekanismer.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar de initiativ som den turkiska regeringen har tagit för att omorganisera systemet med kvinnojourer i samråd med samtliga berörda parter. Det officiella antalet kvinnojourer för kvinnor som utsatts för våld är 81, enligt generaldirektoratet för kvinnors ställning, vilket fortfarande är en mycket låg siffra och inte tillräckligt för att tillgodose behoven i ett land med cirka 70 miljoner invånare. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att upprätta tillräckligt många kvinnojourer och att sprida dem jämnt över landet i enlighet med Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet av den 11 maj 2011 för att på så sätt uppfylla sitt eget mål i och med kommunallagen, och att upprätta kvinnojourer i alla kommuner med över 50 000 invånare. Kvinnojourerna måste vara jämnt fördelade över landet och det måste finnas en bra balans mellan landsbygd och städer. Parlamentet betonar betydelsen av att införa ett system som ökar säkerheten, kapaciteten och övervakningen vid de nuvarande kvinnojourerna och inför påföljder vid överträdelser, av att anställa välutbildad och välbetald personal vid de sociala tjänsterna och av att, med hjälp av yrkesinriktade kurser och andra tjänster, se till att kvinnor i kvinnojourer stärks och får tillräcklig kraft att bygga upp ett nytt liv för sig själva och sina barn. För att skydda offren är det viktigt att inte avslöja var dessa kvinnojourer ligger. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar de initiativ som den turkiska regeringen har tagit för att omorganisera systemet med kvinnojourer i samråd med samtliga berörda parter. Det officiella antalet kvinnojourer för kvinnor som utsatts för våld är 81, enligt generaldirektoratet för kvinnors ställning, vilket fortfarande är en mycket låg siffra och inte tillräckligt för att tillgodose behoven i ett land med cirka 70 miljoner invånare. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att upprätta tillräckligt många kvinnojourer och att sprida dem jämnt över landet i enlighet med Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet av den 11 maj 2011 för att på så sätt uppfylla sitt eget mål i och med kommunallagen, och att upprätta kvinnojourer i alla kommuner med över 50 000 invånare. Kvinnojourerna måste vara jämnt fördelade över landet och det måste finnas en bra balans mellan landsbygd och städer. Parlamentet betonar betydelsen av att införa ett system som ökar säkerheten, kapaciteten och övervakningen vid de nuvarande kvinnojourerna och inför påföljder vid överträdelser, av att anställa välutbildad och välbetald personal vid de sociala tjänsterna och av att, med hjälp av yrkesinriktade kurser och andra tjänster, se till att kvinnor i kvinnojourer stärks och får tillräcklig kraft att bygga upp ett nytt liv för sig själva och sina barn. För att skydda offren är det viktigt att inte avslöja var dessa kvinnojourer ligger.

| 20. | Europaparlamentet framhåller vikten av behandling för våldsbenägna män och föreslår därför att myndigheter för övervakning och skyddstillsyn ger de män mot vilka det utfärdats besöksförbud rehabilitering. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet framhåller vikten av behandling för våldsbenägna män och föreslår därför att myndigheter för övervakning och skyddstillsyn ger de män mot vilka det utfärdats besöksförbud rehabilitering.

| 21. | Europaparlamentet är positivt till de telefonjourer och de centrum för förebyggande och övervakning av våld som har upprättats, där offer för könsrelaterat våld kan få medicinsk vård och psykologiskt stöd under rättegångarna för att förebygga upprepad viktimisering. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är positivt till de telefonjourer och de centrum för förebyggande och övervakning av våld som har upprättats, där offer för könsrelaterat våld kan få medicinsk vård och psykologiskt stöd under rättegångarna för att förebygga upprepad viktimisering.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att kriminalisera tvångsäktenskap och att genom informationskampanjer upplysa kvinnor och män om rätten att fritt välja sin partner. Parlamentet betonar vikten av att öka medvetenheten i skolor och bland föräldrar om att tvångsäktenskap är olagligt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att kriminalisera tvångsäktenskap och att genom informationskampanjer upplysa kvinnor och män om rätten att fritt välja sin partner. Parlamentet betonar vikten av att öka medvetenheten i skolor och bland föräldrar om att tvångsäktenskap är olagligt.

| 23. | Europaparlamentet är djupt oroat över att ensamstående kvinnor, frånskilda kvinnor, kvinnor som endast gifter sig i en religiös ceremoni, vilket betyder att äktenskapet inte har någon juridisk status, samt kvinnor från minoritetsgrupper har en så låg status. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är djupt oroat över att ensamstående kvinnor, frånskilda kvinnor, kvinnor som endast gifter sig i en religiös ceremoni, vilket betyder att äktenskapet inte har någon juridisk status, samt kvinnor från minoritetsgrupper har en så låg status.

| 24. | Europaparlamentet understryker att man måste främja respekten för de kvinnor som tillhör en religiös minoritet och stödja en dialog mellan religionerna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att man måste främja respekten för de kvinnor som tillhör en religiös minoritet och stödja en dialog mellan religionerna.

Utbildning

| 25. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av utbildning för att ge kvinnor ökat inflytande och garantera att ett jämställdhetsperspektiv integreras på alla utbildningsnivåer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av utbildning för att ge kvinnor ökat inflytande och garantera att ett jämställdhetsperspektiv integreras på alla utbildningsnivåer.

| 26. | Europaparlamentet framhåller att rätten till utbildning är en mänsklig rättighet, i enlighet med artikel 26 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller att rätten till utbildning är en mänsklig rättighet, i enlighet med artikel 26 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948.

| 27. | Europaparlamentet gläds åt att fler flickor går i grundskolan (årskurs 1–8) och att det numera är i princip nästan lika många flickor som pojkar i grundskolan. Parlamentet beklagar dock att skillnaden mellan antalet pojkar och flickor på gymnasienivå har ökat något och uppmanar den turkiska regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att minska denna skillnad. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet gläds åt att fler flickor går i grundskolan (årskurs 1–8) och att det numera är i princip nästan lika många flickor som pojkar i grundskolan. Parlamentet beklagar dock att skillnaden mellan antalet pojkar och flickor på gymnasienivå har ökat något och uppmanar den turkiska regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att minska denna skillnad.

| 28. | Europaparlamentet vill att man inom utbildningssystemet ska främja yrkesskolor som ger kvinnor möjlighet att lära sig ett yrke eller utbilda sig för servicesektorn. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet vill att man inom utbildningssystemet ska främja yrkesskolor som ger kvinnor möjlighet att lära sig ett yrke eller utbilda sig för servicesektorn.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att bekämpa sexuellt utnyttjande, sexuella övergrepp, våld i hemmet, fattigdom, analfabetism och utnyttjande av små flickor och att skapa lika möjligheter för tillgång till utbildning, utan att diskriminering sker på grundval av ålder, språk, etnisk härkomst eller kön. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att bekämpa sexuellt utnyttjande, sexuella övergrepp, våld i hemmet, fattigdom, analfabetism och utnyttjande av små flickor och att skapa lika möjligheter för tillgång till utbildning, utan att diskriminering sker på grundval av ålder, språk, etnisk härkomst eller kön.

| 30. | Europaparlamentet är oroat över att andelen förskolor för barn i åldersgruppen 0–5 år fortfarande är mycket låg och att inga framsteg har gjorts i tillhandahållandet av barnomsorg och förskoleverksamhet. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att avsätta tillräckliga ekonomiska resurser för att skapa mer barnomsorg till rimligt pris för denna åldersgrupp. Dessutom uppmanas den ändra sin lagstiftning om barnomsorg, enligt vilken arbetsplatser med över 150 kvinnliga anställda ska erbjuda gratis barnomsorg, eftersom en sådan lagstiftning dels ger uttryck för ett diskriminerande synsätt som gör gällande att barnuppfostran endast är kvinnors ansvar, dels har en negativ inverkan på företags beslut att anställa fler kvinnor. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet är oroat över att andelen förskolor för barn i åldersgruppen 0–5 år fortfarande är mycket låg och att inga framsteg har gjorts i tillhandahållandet av barnomsorg och förskoleverksamhet. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att avsätta tillräckliga ekonomiska resurser för att skapa mer barnomsorg till rimligt pris för denna åldersgrupp. Dessutom uppmanas den ändra sin lagstiftning om barnomsorg, enligt vilken arbetsplatser med över 150 kvinnliga anställda ska erbjuda gratis barnomsorg, eftersom en sådan lagstiftning dels ger uttryck för ett diskriminerande synsätt som gör gällande att barnuppfostran endast är kvinnors ansvar, dels har en negativ inverkan på företags beslut att anställa fler kvinnor.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att intensifiera sina ansträngningar och kampanjer för en ökad medvetenhet för att utrota analfabetism och fattigdom bland miljontals kvinnor, särskilt kvinnor av kurdiskt ursprung eller kvinnor från invandrargrupper och romska grupper, och att särskilt uppmärksamma kvinnor på landsbygden. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att intensifiera sina ansträngningar och kampanjer för en ökad medvetenhet för att utrota analfabetism och fattigdom bland miljontals kvinnor, särskilt kvinnor av kurdiskt ursprung eller kvinnor från invandrargrupper och romska grupper, och att särskilt uppmärksamma kvinnor på landsbygden.

| 32. | Europaparlamentet ser positivt på den turkiska regeringens initiativ, såsom projektet för att minska antalet personer i den sociala riskzonen (villkorade utbetalningar) vilket betyder att ett visst belopp betalas ut till behövande familjer för varje barn som går i grundskolan. Parlamentet konstaterar att det belopp som familjer får för flickor är högre än det belopp som de får för pojkar och att beloppet utbetalas till mammorna. Parlamentet gläds åt att både problemet med flickors skolgång och kvinnors inflytande inom familjen åtgärdas samtidigt. Parlamentet konstaterar dock att det faktum att många slutar skolan i förtid fortfarande är ett problem, särskilt bland barn till invandrade säsongsarbetare och bland romska barn, och den turkiska regeringen uppmanas stödja och fullt ut utnyttja systemet för tidig varning för barn som riskerar att lämna skolan i förtid och att komma åt de regionala skillnaderna i både grund- och gymnasieskolan. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet ser positivt på den turkiska regeringens initiativ, såsom projektet för att minska antalet personer i den sociala riskzonen (villkorade utbetalningar) vilket betyder att ett visst belopp betalas ut till behövande familjer för varje barn som går i grundskolan. Parlamentet konstaterar att det belopp som familjer får för flickor är högre än det belopp som de får för pojkar och att beloppet utbetalas till mammorna. Parlamentet gläds åt att både problemet med flickors skolgång och kvinnors inflytande inom familjen åtgärdas samtidigt. Parlamentet konstaterar dock att det faktum att många slutar skolan i förtid fortfarande är ett problem, särskilt bland barn till invandrade säsongsarbetare och bland romska barn, och den turkiska regeringen uppmanas stödja och fullt ut utnyttja systemet för tidig varning för barn som riskerar att lämna skolan i förtid och att komma åt de regionala skillnaderna i både grund- och gymnasieskolan.

| 33. | Europaparlamentet understryker att problemet med stereotypa könsroller bäst kan åtgärdas i utbildningssystemet. Parlamentet välkomnar därför att en jämställdhetskommitté har inrättats inom utbildningsministeriet, och noterar dess åtgärder för att avskaffa sexistiska uttryck, bilder och formuleringar i undervisningsmaterial. Parlamentet konstaterar dock att mer måste göras för att få bort könsdiskrimineringen i skolböckerna på alla utbildningsnivåer och uppmanar den turkiska regeringen att kontrollera hur långt man har kommit med att få bort könsdiskrimineringen i undervisningsmaterialet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker att problemet med stereotypa könsroller bäst kan åtgärdas i utbildningssystemet. Parlamentet välkomnar därför att en jämställdhetskommitté har inrättats inom utbildningsministeriet, och noterar dess åtgärder för att avskaffa sexistiska uttryck, bilder och formuleringar i undervisningsmaterial. Parlamentet konstaterar dock att mer måste göras för att få bort könsdiskrimineringen i skolböckerna på alla utbildningsnivåer och uppmanar den turkiska regeringen att kontrollera hur långt man har kommit med att få bort könsdiskrimineringen i undervisningsmaterialet.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar alla högre utbildningsinstitut att göra jämställdhetskurser obligatoriska i kursplanen för lärarkandidater, och uppmanar den turkiska regeringen att inkludera detta i internutbildningen för lärare. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar alla högre utbildningsinstitut att göra jämställdhetskurser obligatoriska i kursplanen för lärarkandidater, och uppmanar den turkiska regeringen att inkludera detta i internutbildningen för lärare.

| 35. | För att flickor ska delta i obligatorisk grundskoleutbildning och för att förhindra att deras möjligheter att studera går förlorade eller att de tvingas in i tidiga äktenskap betonar Europaparlamentet att det är viktigt att hela det formella obligatoriska utbildningssystemet utgör en helhet som inte tillåter luckor i utbildningssystemet, vilka kan leda till att flickor slutar skolan i förtid, särskilt på landsbygden. |
| --- | --- |

35.

För att flickor ska delta i obligatorisk grundskoleutbildning och för att förhindra att deras möjligheter att studera går förlorade eller att de tvingas in i tidiga äktenskap betonar Europaparlamentet att det är viktigt att hela det formella obligatoriska utbildningssystemet utgör en helhet som inte tillåter luckor i utbildningssystemet, vilka kan leda till att flickor slutar skolan i förtid, särskilt på landsbygden.

Deltagande på arbetsmarknaden

| 36. | Europaparlamentet understryker att kvinnors deltagande på den turkiska arbetsmarknaden är mycket lågt – långt under de mål som fastställts i Europa 2020-strategin – och den turkiska regeringen uppmanas att upprätta en nationell handlingsplan för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att kvinnors deltagande på den turkiska arbetsmarknaden är mycket lågt – långt under de mål som fastställts i Europa 2020-strategin – och den turkiska regeringen uppmanas att upprätta en nationell handlingsplan för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden.

| 37. | Europaparlamentet vill att de åtgärder ska fortsätta som påbörjats inom projektet ”Aktiva arbetsmarknadsåtgärder” och som syftar till att minska arbetslösheten bland kvinnor och ungdomar. Parlamentet uppmanar Turkiets regering att öka budgetanslagen till sysselsättning för arbetslösa kvinnor. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet vill att de åtgärder ska fortsätta som påbörjats inom projektet ”Aktiva arbetsmarknadsåtgärder” och som syftar till att minska arbetslösheten bland kvinnor och ungdomar. Parlamentet uppmanar Turkiets regering att öka budgetanslagen till sysselsättning för arbetslösa kvinnor.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att så effektivt som möjligt använda medlen ur EU:s budget till projekt som genomförs i Turkiet. Parlamentet uppmanar kommissionen att iaktta tillbörlig aktsamhet när det gäller en ändamålsenlig användning av dessa medel. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att så effektivt som möjligt använda medlen ur EU:s budget till projekt som genomförs i Turkiet. Parlamentet uppmanar kommissionen att iaktta tillbörlig aktsamhet när det gäller en ändamålsenlig användning av dessa medel.

| 39. | Europaparlamentet begär att premiärministerns cirkulär 2010/14 om att öka kvinnors sysselsättning och uppnå lika möjligheter genomförs. Parlamentet framhåller i detta sammanhang EU:s strategier och åtgärder i syfte att uppnå en balanserad och rättvis representation av kvinnor i ledande befattningar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet begär att premiärministerns cirkulär 2010/14 om att öka kvinnors sysselsättning och uppnå lika möjligheter genomförs. Parlamentet framhåller i detta sammanhang EU:s strategier och åtgärder i syfte att uppnå en balanserad och rättvis representation av kvinnor i ledande befattningar.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att uppmuntra kvinnors aktiva deltagande på arbetsmarknaden genom att bland annat främja åtgärder som garanterar bättre arbetsvillkor, lika lön för lika arbete, livslångt lärande, flexibla arbetstider och en jämn balans mellan familje- och yrkesliv. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att uppmuntra kvinnors aktiva deltagande på arbetsmarknaden genom att bland annat främja åtgärder som garanterar bättre arbetsvillkor, lika lön för lika arbete, livslångt lärande, flexibla arbetstider och en jämn balans mellan familje- och yrkesliv.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att även om Turkiet nyligen förbättrade lagen om mammaledighet (en ökning från 12 till 16 veckor) så är det endast offentliganställda som kan vara pappalediga och inte andra arbetstagare. Parlamentet anser att det behövs ett allmänt tillämpligt system för föräldraledighet för att föräldrarna ska kunna dela på rättigheterna och ansvaret för omvårdnaden av sina barn och för att öka jämställdheten på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att upprätta ett system med betald föräldraledighet för alla arbetstagare så att pappor kan ta lika stort ansvar för omvårdnaden av barnen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att även om Turkiet nyligen förbättrade lagen om mammaledighet (en ökning från 12 till 16 veckor) så är det endast offentliganställda som kan vara pappalediga och inte andra arbetstagare. Parlamentet anser att det behövs ett allmänt tillämpligt system för föräldraledighet för att föräldrarna ska kunna dela på rättigheterna och ansvaret för omvårdnaden av sina barn och för att öka jämställdheten på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att upprätta ett system med betald föräldraledighet för alla arbetstagare så att pappor kan ta lika stort ansvar för omvårdnaden av barnen.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kvinnor att starta egna företag genom att utnyttja de medel som finns i program för lån, såsom låneprogrammet för småföretag, samt genom att dra nytta av utbildningsprogram inom ramen för Kosgeb. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kvinnor att starta egna företag genom att utnyttja de medel som finns i program för lån, såsom låneprogrammet för småföretag, samt genom att dra nytta av utbildningsprogram inom ramen för Kosgeb.

| 43. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att bekämpa alla former av diskriminering på arbetsplatsen, inklusive könsdiskriminering, i samband med rekrytering, befordran och förmåner. Parlamentet upprepar sin uppmaning till den turkiska regeringen att samla in relevanta statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att bekämpa alla former av diskriminering på arbetsplatsen, inklusive könsdiskriminering, i samband med rekrytering, befordran och förmåner. Parlamentet upprepar sin uppmaning till den turkiska regeringen att samla in relevanta statistiska uppgifter.

| 44. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att erbjuda särskilda kurser samt ekonomiskt och tekniskt stöd till arbetslösa kvinnliga tjänstemän och företagare för att garantera lika möjligheter när det gäller tillträde till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att erbjuda särskilda kurser samt ekonomiskt och tekniskt stöd till arbetslösa kvinnliga tjänstemän och företagare för att garantera lika möjligheter när det gäller tillträde till arbetsmarknaden.

| 45. | Europaparlamentet betonar att den nyligen utvidgade lagliga rätten till mammaledighet (en ökning från 12 till 16 veckor) bör åtföljas av en löneökning för att bättre garantera att familjer och kvinnor inte straffas ekonomiskt för att de har barn. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att den nyligen utvidgade lagliga rätten till mammaledighet (en ökning från 12 till 16 veckor) bör åtföljas av en löneökning för att bättre garantera att familjer och kvinnor inte straffas ekonomiskt för att de har barn.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att anslå medel för inrättande av lättillgänglig barnomsorg, äldreomsorg och omsorg för funktionshindrade till en rimlig kostnad för att öka kvinnors sysselsättning. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att anslå medel för inrättande av lättillgänglig barnomsorg, äldreomsorg och omsorg för funktionshindrade till en rimlig kostnad för att öka kvinnors sysselsättning.

| 47. | Europaparlamentet noterar kvinnors låga deltagande i fackföreningar och särskilt i deras styrelser. Parlamentet betonar betydelsen av en mer tillgänglig fackföreningsverksamhet för att öka kvinnors deltagande. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet noterar kvinnors låga deltagande i fackföreningar och särskilt i deras styrelser. Parlamentet betonar betydelsen av en mer tillgänglig fackföreningsverksamhet för att öka kvinnors deltagande.

| 48. | Europaparlamentet betonar att kvinnor ofta arbetar under dåliga förhållanden i oregistrerade familjeföretag utan betalning och därför blir till offer och utnyttjas. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att vidta alla de åtgärder som krävs för att bekämpa den underjordiska ekonomin. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att kvinnor ofta arbetar under dåliga förhållanden i oregistrerade familjeföretag utan betalning och därför blir till offer och utnyttjas. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att vidta alla de åtgärder som krävs för att bekämpa den underjordiska ekonomin.

Politiskt deltagande

| 49. | Europaparlamentet välkomnar det ökade antalet kvinnliga ledamöter i det turkiska parlamentet, från 9,1 procent i 2007 års val till 14,3 procent i valet 2011. Parlamentet konstaterar dock att denna andel fortfarande är låg och efterlyser en ny lag om politiska partier och val som skulle inrätta ett obligatoriskt kvotsystem som skulle garantera en rättvis kvinnlig representation på vallistorna. Parlamentet oroar sig över den allmänt låga representationen av turkiska kvinnor i politiken, på ledande poster i den offentliga förvaltningen och i de politiska partierna. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar det ökade antalet kvinnliga ledamöter i det turkiska parlamentet, från 9,1 procent i 2007 års val till 14,3 procent i valet 2011. Parlamentet konstaterar dock att denna andel fortfarande är låg och efterlyser en ny lag om politiska partier och val som skulle inrätta ett obligatoriskt kvotsystem som skulle garantera en rättvis kvinnlig representation på vallistorna. Parlamentet oroar sig över den allmänt låga representationen av turkiska kvinnor i politiken, på ledande poster i den offentliga förvaltningen och i de politiska partierna.

| 50. | Europaparlamentet understryker att den turkiska regeringen och de politiska partierna måste se över den nuvarande vallagen för att åstadkomma ett rättvist och demokratiskt deltagande av kvinnor och män i politiken, inklusive en jämnare könsfördelning av de valbara platserna på vallistorna. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker att den turkiska regeringen och de politiska partierna måste se över den nuvarande vallagen för att åstadkomma ett rättvist och demokratiskt deltagande av kvinnor och män i politiken, inklusive en jämnare könsfördelning av de valbara platserna på vallistorna.

| 51. | Europaparlamentet uppmuntrar samtliga politiska partier i Turkiet att anta omfattande jämställdhetsstrategier och interna bestämmelser som garanterar att kvinnor finns representerade på alla nivåer. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmuntrar samtliga politiska partier i Turkiet att anta omfattande jämställdhetsstrategier och interna bestämmelser som garanterar att kvinnor finns representerade på alla nivåer.

| 52. | Europaparlamentet känner oro inför den mycket låga andelen kvinnor som deltar i kommunalpolitiken och uppmanar samtliga politiska partier att se till att vända denna trend i lokalvalen 2014. Endast en procent av Turkiets kommuner har en kvinnlig borgmästare och för att främja kvinnors deltagande i lokalpolitiken efterlyser parlamentet därför ett system med kvoter för kvinnor på vallistor, framför allt på lokal nivå. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet känner oro inför den mycket låga andelen kvinnor som deltar i kommunalpolitiken och uppmanar samtliga politiska partier att se till att vända denna trend i lokalvalen 2014. Endast en procent av Turkiets kommuner har en kvinnlig borgmästare och för att främja kvinnors deltagande i lokalpolitiken efterlyser parlamentet därför ett system med kvoter för kvinnor på vallistor, framför allt på lokal nivå.

Ett 2020-perspektiv

| 53. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att som EU-kandidatland ställa sig bakom målen i Europa 2020-strategin och att ge kvinnor ökat inflytande så att de mer aktivt kan delta på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att som EU-kandidatland ställa sig bakom målen i Europa 2020-strategin och att ge kvinnor ökat inflytande så att de mer aktivt kan delta på arbetsmarknaden.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra kvinnors rättigheter till en central fråga i förhandlingarna med Turkiet. Parlamentet understryker betydelsen av att Turkiet fullgör sina rättsliga och politiska skyldigheter som följer av EU:s regelverk och de relevanta beslut som fattats av EU och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna för att lättare kunna inleda förhandlingar om kapitel 23 på området rättsväsen och grundläggande rättigheter till stöd för Turkiets reformer om mänskliga rättigheter enligt detta kapitel. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra kvinnors rättigheter till en central fråga i förhandlingarna med Turkiet. Parlamentet understryker betydelsen av att Turkiet fullgör sina rättsliga och politiska skyldigheter som följer av EU:s regelverk och de relevanta beslut som fattats av EU och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna för att lättare kunna inleda förhandlingar om kapitel 23 på området rättsväsen och grundläggande rättigheter till stöd för Turkiets reformer om mänskliga rättigheter enligt detta kapitel.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att fullgöra alla sina skyldigheter som följer av associeringsavtalet mellan EG och Turkiet och dess tilläggsprotokoll, något som Turkiet för sjätte året i rad fortfarande inte har gjort, så att landet visar att det finns ett genuint intresse för att bli en fullvärdig pluralistisk demokrati där respekten och skyddet för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna för både kvinnor och män står i centrum. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att fullgöra alla sina skyldigheter som följer av associeringsavtalet mellan EG och Turkiet och dess tilläggsprotokoll, något som Turkiet för sjätte året i rad fortfarande inte har gjort, så att landet visar att det finns ett genuint intresse för att bli en fullvärdig pluralistisk demokrati där respekten och skyddet för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna för både kvinnor och män står i centrum.

| 56. | Inför anslutningsförhandlingarna angående kapitel 19 på området socialpolitik och sysselsättning, vilka är mycket viktiga för att förbättra kvinnors sociala och ekonomiska situation och öka deras deltagande på arbetsmarknaden, betonar Europaparlamentet att ett riktmärke för Turkiet är att förse kommissionen med en handlingsplan för genomförandet av regelverket inom alla de områden som omfattas av kapitel 19, inklusive antagandet av en strategi för jämställdhetsintegrering. Parlamentet efterlyser ett starkt engagemang från generaldirektoratet för kvinnans ställning i denna process. |
| --- | --- |

56.

Inför anslutningsförhandlingarna angående kapitel 19 på området socialpolitik och sysselsättning, vilka är mycket viktiga för att förbättra kvinnors sociala och ekonomiska situation och öka deras deltagande på arbetsmarknaden, betonar Europaparlamentet att ett riktmärke för Turkiet är att förse kommissionen med en handlingsplan för genomförandet av regelverket inom alla de områden som omfattas av kapitel 19, inklusive antagandet av en strategi för jämställdhetsintegrering. Parlamentet efterlyser ett starkt engagemang från generaldirektoratet för kvinnans ställning i denna process.

| 57. | Europaparlamentet framhåller att den positiva agenda som kommissionen har infört som ett komplement till anslutningsförhandlingarna med Turkiet bör användas som ett ledande forum för att främja kvinnors rättigheter och jämställdhet i Turkiet. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att en integrering av jämställdhetsperspektivet garanteras i samtliga arbetsgrupper inom den positiva agendan. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet framhåller att den positiva agenda som kommissionen har infört som ett komplement till anslutningsförhandlingarna med Turkiet bör användas som ett ledande forum för att främja kvinnors rättigheter och jämställdhet i Turkiet. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att en integrering av jämställdhetsperspektivet garanteras i samtliga arbetsgrupper inom den positiva agendan.

| 58. | Europaparlamentet betonar vikten av en omprövning av de stelbenta värderingar som styr kvinnors roll i samhället i dag och framhåller att det i slutändan behövs en attitydförändring för att lagstiftningen ska kunna omsättas i verkligheten. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar vikten av en omprövning av de stelbenta värderingar som styr kvinnors roll i samhället i dag och framhåller att det i slutändan behövs en attitydförändring för att lagstiftningen ska kunna omsättas i verkligheten.

| 59. | Europaparlamentet skulle vilja att kampanjer för en ökad medvetenhet anordnas som riktar sig till hela samhället och vars syfte är att lyfta fram kvinnors rättigheter och jämställdhet, förhindra våld mot kvinnor samt fördöma hedersmord och könsdiskriminering i medierna. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet skulle vilja att kampanjer för en ökad medvetenhet anordnas som riktar sig till hela samhället och vars syfte är att lyfta fram kvinnors rättigheter och jämställdhet, förhindra våld mot kvinnor samt fördöma hedersmord och könsdiskriminering i medierna.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att aktivt främja kvinnors rättigheter och kvinnors roll inom det ekonomiska, sociala och politiska livet, också för att få med dem i dialogen mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att aktivt främja kvinnors rättigheter och kvinnors roll inom det ekonomiska, sociala och politiska livet, också för att få med dem i dialogen mellan arbetsmarknadens parter.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att på alla utbildningsnivåer göra jämställdhet och tolerans till obligatoriska ämnen i läro- och kursplanerna. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att på alla utbildningsnivåer göra jämställdhet och tolerans till obligatoriska ämnen i läro- och kursplanerna.

| 62. | Europaparlamentet föreslår att man skapar ett nationellt projekt som för samman kvinnliga och manliga förebilder samt unga kvinnor och män i en debatt om framtidens Turkiet, så att kvinnor och män i alla åldersgrupper och med olika politiska åsikter gemensamt kan komma fram till en strategi som förändrar samhällets patriarkala struktur till ett samhälle där kvinnor deltar i det politiska och ekonomiska livet och i samhällsutvecklingen på ett rättvist och av samhället accepterat sätt. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet föreslår att man skapar ett nationellt projekt som för samman kvinnliga och manliga förebilder samt unga kvinnor och män i en debatt om framtidens Turkiet, så att kvinnor och män i alla åldersgrupper och med olika politiska åsikter gemensamt kan komma fram till en strategi som förändrar samhällets patriarkala struktur till ett samhälle där kvinnor deltar i det politiska och ekonomiska livet och i samhällsutvecklingen på ett rättvist och av samhället accepterat sätt.

| 63. | Europaparlamentet erkänner att en attitydförändring aldrig kan komma till stånd om inte män deltar och involveras, och uppmanar därför den turkiska regeringen att anordna offentliga debatter där kvinnor och män från alla delar av samhället kan utbyta åsikter för att åtgärda orsakerna bakom könsrelaterat våld och i slutändan åstadkomma verklig jämställdhet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet erkänner att en attitydförändring aldrig kan komma till stånd om inte män deltar och involveras, och uppmanar därför den turkiska regeringen att anordna offentliga debatter där kvinnor och män från alla delar av samhället kan utbyta åsikter för att åtgärda orsakerna bakom könsrelaterat våld och i slutändan åstadkomma verklig jämställdhet.

| 64. | Europaparlamentet anser att särskild tonvikt bör läggas vid ökat inflytande för kvinnor i mindre utvecklade områden i Turkiet. Parlamentet välkomnar därför den turkiska regeringens projekt, bl.a. att erbjuda yrkesutbildning inom de så kallade CATOM-projekten (Multi Purpose Society Centres) i sydöstra Turkiet, men understryker också att fler initiativ behövs som respekterar och främjar alla kvinnors rättigheter och ägnar särskild uppmärksamhet åt social delaktighet och inflytande för kvinnor på landsbygden, arbetslösa kvinnor och fattiga kvinnor. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att särskild tonvikt bör läggas vid ökat inflytande för kvinnor i mindre utvecklade områden i Turkiet. Parlamentet välkomnar därför den turkiska regeringens projekt, bl.a. att erbjuda yrkesutbildning inom de så kallade CATOM-projekten (Multi Purpose Society Centres) i sydöstra Turkiet, men understryker också att fler initiativ behövs som respekterar och främjar alla kvinnors rättigheter och ägnar särskild uppmärksamhet åt social delaktighet och inflytande för kvinnor på landsbygden, arbetslösa kvinnor och fattiga kvinnor.

| 65. | Europaparlamentet konstaterar att om Turkiet vill vara förebild för de länder som omfattas av den arabiska våren bör landet visa beslutsamhet och fortsätta med sina reformer samt garantera att den lagstiftning som röstats igenom genomförs. Parlamentet erinrar om att Turkiet måste uppvisa synliga och konkreta resultat i genomförandet av jämställdhetsprincipen och respekten för kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet konstaterar att om Turkiet vill vara förebild för de länder som omfattas av den arabiska våren bör landet visa beslutsamhet och fortsätta med sina reformer samt garantera att den lagstiftning som röstats igenom genomförs. Parlamentet erinrar om att Turkiet måste uppvisa synliga och konkreta resultat i genomförandet av jämställdhetsprincipen och respekten för kvinnors rättigheter.

| 66. | Europaparlamentet betonar hur viktig mediernas roll är för att upprätthålla kvinnors rättigheter och uppmuntrar interna jämställdhetskurser i medieorganisationerna. Parlamentet lyfter fram betydelsen av att man i medier framställer kvinnor på ett sätt som inte präglas av könsstereotyper. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet betonar hur viktig mediernas roll är för att upprätthålla kvinnors rättigheter och uppmuntrar interna jämställdhetskurser i medieorganisationerna. Parlamentet lyfter fram betydelsen av att man i medier framställer kvinnor på ett sätt som inte präglas av könsstereotyper.

| 67. | Europaparlamentet betonar vikten av jämställdhetsbudgetering, eftersom inga reformer kan genomföras utan tillräckliga medel. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar vikten av jämställdhetsbudgetering, eftersom inga reformer kan genomföras utan tillräckliga medel.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att öka sina ansträngningar i form av övergripande reformer, uppfylla Köpenhamnskriterierna för en modernisering av landet samt skapa ett klimat av ömsesidig förståelse och respekt tillsammans med EU:s samtliga 27 medlemsstater för att det ska vara möjligt med ett utbyte av bästa praxis inom jämställdhetsarbetet med alla för att gynna Turkiets kvinnor. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att öka sina ansträngningar i form av övergripande reformer, uppfylla Köpenhamnskriterierna för en modernisering av landet samt skapa ett klimat av ömsesidig förståelse och respekt tillsammans med EU:s samtliga 27 medlemsstater för att det ska vara möjligt med ett utbyte av bästa praxis inom jämställdhetsarbetet med alla för att gynna Turkiets kvinnor.

*

* *

| 69. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europarådets generalsekreterare, UN kvinnor, Internationella arbetsorganisationens generaldirektör och till Turkiets regering och parlament. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europarådets generalsekreterare, UN kvinnor, Internationella arbetsorganisationens generaldirektör och till Turkiets regering och parlament.

---

(1)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 385.

(2)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 174.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0090.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0116.

---

Onsdagen den 23 maj 2012

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/33

---

Onsdagen den 23 maj 2012EU och Kina: ojämlikt handelsutbyte?

P7_TA(2012)0218

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2012 om EU och Kina: Handel i obalans? (2010/2301(INI))

2013/C 264 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 6 och 21 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 6 och 21 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 153, 191, 207 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 153, 191, 207 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 12, 21, 28, 29, 31 och 32 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 12, 21, 28, 29, 31 och 32 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av protokollet om Folkrepubliken Kinas anslutning till Världshandelsorganisationen av den 23 november 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om Folkrepubliken Kinas anslutning till Världshandelsorganisationen av den 23 november 2001,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2009 (1) och rapporten från direktoratet för EU-extern politik från juli 2011 om handel och ekonomiska förbindelser med Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2009 (1) och rapporten från direktoratet för EU-extern politik från juli 2011 om handel och ekonomiska förbindelser med Kina,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det trettonde toppmötet mellan EU och Kina i Bryssel den 6 oktober 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det trettonde toppmötet mellan EU och Kina i Bryssel den 6 oktober 2010,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Handel, tillväxt och världspolitik Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin” (COM(2010)0612) och sin resolution av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Handel, tillväxt och världspolitik Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin” (COM(2010)0612) och sin resolution av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2008 om EU:s strategi för att få till stånd marknadstillträde för europeiska företag (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2008 om EU:s strategi för att få till stånd marknadstillträde för europeiska företag (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen och meddelandet från kommissionen av den 6 december 2006”EU i världen - EU:s handelspolitiska skyddsinstrument i en global ekonomi i förändring”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen och meddelandet från kommissionen av den 6 december 2006”EU i världen - EU:s handelspolitiska skyddsinstrument i en global ekonomi i förändring”,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 24 maj 2011”En inre marknad för immateriella rättigheter”, förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs (COM(2011)0285), kommissionens rapport av den 14 juli 2011 om de europeiska tullmyndigheternas tillämpning av immateriella rättigheter och sin resolution av den 18 december 2008 om varumärkesförfalskningens inverkan på den internationella handeln, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 24 maj 2011”En inre marknad för immateriella rättigheter”, förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs (COM(2011)0285), kommissionens rapport av den 14 juli 2011 om de europeiska tullmyndigheternas tillämpning av immateriella rättigheter och sin resolution av den 18 december 2008 om varumärkesförfalskningens inverkan på den internationella handeln,

| — | med beaktande av WTO :s rapport av den 5 juli 2011 om Kinas åtgärder för export av diverse råvaror och sin resolution av den 13 september 2011 om en effektiv råvarustrategi för Europa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO :s rapport av den 5 juli 2011 om Kinas åtgärder för export av diverse råvaror och sin resolution av den 13 september 2011 om en effektiv råvarustrategi för Europa (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2011 om handels- och investeringshinder (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2011 om handels- och investeringshinder (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (6),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (7), om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (8) och om internationell handelspolitik inom ramen för de krav som klimatförändringen medför (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (7), om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (8) och om internationell handelspolitik inom ramen för de krav som klimatförändringen medför (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 april 2008”Mot en reformerad Världshandelsorganisation” (10) och sin resolution av den 14 september 2011 om läget i förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 april 2008”Mot en reformerad Världshandelsorganisation” (10) och sin resolution av den 14 september 2011 om läget i förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”EU – Kina: Närmare partner med ökat ansvar” (COM(2006)0631) och den åtföljande rapporten ”En rapport om handel och investeringar mellan EU och Kina – Konkurrens och partnerskap” (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”EU – Kina: Närmare partner med ökat ansvar” (COM(2006)0631) och den åtföljande rapporten ”En rapport om handel och investeringar mellan EU och Kina – Konkurrens och partnerskap” (COM(2006)0632),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2009 om att förstärka de europeiska små och medelstora företagens roll i den internationella handeln (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2009 om att förstärka de europeiska små och medelstora företagens roll i den internationella handeln (12),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23 oktober 2011 och slutdeklarationen från G20-toppmötet i Cannes den 4 november 2011”Building our common future: renewed collective action for the benefit of all” (För att bygga vår gemensamma framtid, låt oss förstärka vår kollektiva insats till allas bästa), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23 oktober 2011 och slutdeklarationen från G20-toppmötet i Cannes den 4 november 2011”Building our common future: renewed collective action for the benefit of all” (För att bygga vår gemensamma framtid, låt oss förstärka vår kollektiva insats till allas bästa),

| — | med beaktande av den kinesiska regeringens vitbok av den 23 december 2010 om ekonomiskt samarbete och handel mellan Kina och Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kinesiska regeringens vitbok av den 23 december 2010 om ekonomiskt samarbete och handel mellan Kina och Afrika,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0141/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0141/2012), och av följande skäl:

| A. | Kina anslöt sig till WTO 2001 och har sedan dess blivit den största varuexportören i världen, med 10,36 procent av världsexporten under 2010, och den näst största ekonomin i världen. |
| --- | --- |

A.

Kina anslöt sig till WTO 2001 och har sedan dess blivit den största varuexportören i världen, med 10,36 procent av världsexporten under 2010, och den näst största ekonomin i världen.

| B. | EU är den främsta destinationen för den kinesiska exporten, som växt med 39,5 procent mellan 2009 och 2010, och Kina är EU:s näst största handelpartner. |
| --- | --- |

B.

EU är den främsta destinationen för den kinesiska exporten, som växt med 39,5 procent mellan 2009 och 2010, och Kina är EU:s näst största handelpartner.

| C. | EU har ersatt Japan som Kinas största importkälla. Den växande kinesiska importen har varit avgörande för den senaste tidens ekonomiska utveckling för exportinriktade EU-medlemsstater som Tyskland. |
| --- | --- |

C.

EU har ersatt Japan som Kinas största importkälla. Den växande kinesiska importen har varit avgörande för den senaste tidens ekonomiska utveckling för exportinriktade EU-medlemsstater som Tyskland.

| D. | Ökad utveckling och WTO-medlemskap medför inte bara avsevärda fördelar utan också ett större ansvar för Kina att spela en viktig och positiv roll i den ekonomiska världsordningen, särskilt i Internationella valutafonden och Världsbanksgruppen. |
| --- | --- |

D.

Ökad utveckling och WTO-medlemskap medför inte bara avsevärda fördelar utan också ett större ansvar för Kina att spela en viktig och positiv roll i den ekonomiska världsordningen, särskilt i Internationella valutafonden och Världsbanksgruppen.

| E. | Sedan undertecknandet av samarbetsavtalet EU-Kina 1985 har de bilaterala handelsförbindelserna utvecklats avsevärt och det är därför mycket viktigt att detta avtal anpassas till den nuvarande ekonomiska situationen. EU-kommissionen antog sin politiska huvudstrategi om Kina 2006 och inom denna ram inledde den i januari 2007 förhandlingar om ett omfattande partnerskaps- och samarbetsavtal i syfte att ytterligare förbättra förbindelserna mellan EU och Kina på handels- och investeringsområdet. |
| --- | --- |

E.

Sedan undertecknandet av samarbetsavtalet EU-Kina 1985 har de bilaterala handelsförbindelserna utvecklats avsevärt och det är därför mycket viktigt att detta avtal anpassas till den nuvarande ekonomiska situationen. EU-kommissionen antog sin politiska huvudstrategi om Kina 2006 och inom denna ram inledde den i januari 2007 förhandlingar om ett omfattande partnerskaps- och samarbetsavtal i syfte att ytterligare förbättra förbindelserna mellan EU och Kina på handels- och investeringsområdet.

| F. | Handeln mellan EU och Kina har växt snabbt och kontinuerligt under de senaste tre decennierna och nådde en toppnivå 2010, då den totala handeln uppgick till 395 miljarder EUR. Den bilaterala handeln har uppvisat en obalans till förmån för Kina sedan 1997 och detta handelsunderskott uppgick 2010 till 168,8 miljarder EUR mot 49 miljarder år 2000. Förädlingsvärdet av den kinesiska exporten är mycket begränsat när man väl avräknat värdet av komponenter som importerats från EU och andra länder. Utländska företag i Kina står för nästan 85 procent av all export som härrör från monteringsverksamhet. |
| --- | --- |

F.

Handeln mellan EU och Kina har växt snabbt och kontinuerligt under de senaste tre decennierna och nådde en toppnivå 2010, då den totala handeln uppgick till 395 miljarder EUR. Den bilaterala handeln har uppvisat en obalans till förmån för Kina sedan 1997 och detta handelsunderskott uppgick 2010 till 168,8 miljarder EUR mot 49 miljarder år 2000. Förädlingsvärdet av den kinesiska exporten är mycket begränsat när man väl avräknat värdet av komponenter som importerats från EU och andra länder. Utländska företag i Kina står för nästan 85 procent av all export som härrör från monteringsverksamhet.

| G. | EU:s utlandsinvesteringar i Kina uppgick 2010 till 4,9 miljarder EUR och Kinas utlandsinvesteringar i EU uppgick samma år till 0,9 miljarder EUR. |
| --- | --- |

G.

EU:s utlandsinvesteringar i Kina uppgick 2010 till 4,9 miljarder EUR och Kinas utlandsinvesteringar i EU uppgick samma år till 0,9 miljarder EUR.

| H. | De olika sociala, ekonomiska och demokratiska modellerna i Kina och EU samt regionernas olika demografiska förutsättningar och naturresurser spelar en stor roll för obalanserna i handelsutbytet mellan de två regionerna. |
| --- | --- |

H.

De olika sociala, ekonomiska och demokratiska modellerna i Kina och EU samt regionernas olika demografiska förutsättningar och naturresurser spelar en stor roll för obalanserna i handelsutbytet mellan de två regionerna.

| I. | Den utmaning som Kina innebär är mer kommersiell än industriell och tvingar Europa att genomföra en ambitiös Europaövergripande industripolitik, eftersom rent nationella strategier inte medger en konsekvent gemenskapsstrategi gentemot Kina. |
| --- | --- |

I.

Den utmaning som Kina innebär är mer kommersiell än industriell och tvingar Europa att genomföra en ambitiös Europaövergripande industripolitik, eftersom rent nationella strategier inte medger en konsekvent gemenskapsstrategi gentemot Kina.

| J. | Tillverkningen av olika konsumtionsvaror har flyttats till Kina, vilket har inneburit att många arbetstillfällen i EU har försvunnit. Denna förändring följdes också av drastiska prissänkningar som gjorde att många av dessa konsumtionsvaror blev överkomliga för låginkomsthushåll inom EU och har bidragit till en relativt låg inflation. |
| --- | --- |

J.

Tillverkningen av olika konsumtionsvaror har flyttats till Kina, vilket har inneburit att många arbetstillfällen i EU har försvunnit. Denna förändring följdes också av drastiska prissänkningar som gjorde att många av dessa konsumtionsvaror blev överkomliga för låginkomsthushåll inom EU och har bidragit till en relativt låg inflation.

| K. | Deltagarna vid FN:s senaste klimatmöte i Durban kunde inte komma överens om ett bindande avtal. Vissa länders åtaganden när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser är inte tillräckliga, med tanke på att det är nödvändigt att begränsa temperaturökningen till två grader under detta århundrade om klimatagendan ska genomföras. |
| --- | --- |

K.

Deltagarna vid FN:s senaste klimatmöte i Durban kunde inte komma överens om ett bindande avtal. Vissa länders åtaganden när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser är inte tillräckliga, med tanke på att det är nödvändigt att begränsa temperaturökningen till två grader under detta århundrade om klimatagendan ska genomföras.

| L. | Europas ekonomiska tillväxt förväntas bli betydligt svagare än tillväxten i Kina, som förväntas uppgå till kring 9 procent under 2012. |
| --- | --- |

L.

Europas ekonomiska tillväxt förväntas bli betydligt svagare än tillväxten i Kina, som förväntas uppgå till kring 9 procent under 2012.

| M. | Den typ av inre ekonomiska obalanser som påverkar EU-ländernas ekonomier ökar också i den kinesiska ekonomin, inte minst inom fastighetssektorn, vilket exemplifieras av bostadsbubblan nyligen. |
| --- | --- |

M.

Den typ av inre ekonomiska obalanser som påverkar EU-ländernas ekonomier ökar också i den kinesiska ekonomin, inte minst inom fastighetssektorn, vilket exemplifieras av bostadsbubblan nyligen.

| N. | Effekterna av EU:s gemensamma handelspolitik undergrävs ibland av de olika nationella intressen som medlemsstaterna har i Kina. |
| --- | --- |

N.

Effekterna av EU:s gemensamma handelspolitik undergrävs ibland av de olika nationella intressen som medlemsstaterna har i Kina.

| O. | De sociala kostnaderna för den rådande ekonomiska krisen har ökat. Sysselsättningen i EU har minskat med 1,8 procent med följden att 9,6 procent av den arbetsföra befolkningen (23 miljoner) nu är arbetslös. Ungdomsarbetslösheten uppgår till 21 procent, utsikterna för en återhämtning av sysselsättningsnivåerna är fortsatt osäkra och 17 procent av EU-medborgarna riskerar att hamna i fattigdom. |
| --- | --- |

O.

De sociala kostnaderna för den rådande ekonomiska krisen har ökat. Sysselsättningen i EU har minskat med 1,8 procent med följden att 9,6 procent av den arbetsföra befolkningen (23 miljoner) nu är arbetslös. Ungdomsarbetslösheten uppgår till 21 procent, utsikterna för en återhämtning av sysselsättningsnivåerna är fortsatt osäkra och 17 procent av EU-medborgarna riskerar att hamna i fattigdom.

| P. | Kina bör, efter att ha anslutit sig till WTO 2001, respektera WTO:s regler genom att liberalisera sin handel och öppna sin marknad. Dess insatser i detta hänseende har hittills inte på långt när varit tillfredsställande. |
| --- | --- |

P.

Kina bör, efter att ha anslutit sig till WTO 2001, respektera WTO:s regler genom att liberalisera sin handel och öppna sin marknad. Dess insatser i detta hänseende har hittills inte på långt när varit tillfredsställande.

| Q. | Kinas anslutning till avtalet om offentlig upphandling bör underlättas genom att tillämpningsområdet för avtalets bestämmelser utvidgas genom en revidering, vilket beslutades den 15 december 2011 i samband med WTO:s senaste ministerkonferens. |
| --- | --- |

Q.

Kinas anslutning till avtalet om offentlig upphandling bör underlättas genom att tillämpningsområdet för avtalets bestämmelser utvidgas genom en revidering, vilket beslutades den 15 december 2011 i samband med WTO:s senaste ministerkonferens.

| R. | De europeiska företagens ansträngningar för att ta sig in på den kinesiska marknaden hindras av en statligt styrd industripolitik från den kinesiska regeringens sida, otillräckligt skydd av den immateriella äganderätten, ett tvetydigt regelsystem såväl till innehåll som i tillämpning, samt andra tekniska och icke-tariffära handelshinder. |
| --- | --- |

R.

De europeiska företagens ansträngningar för att ta sig in på den kinesiska marknaden hindras av en statligt styrd industripolitik från den kinesiska regeringens sida, otillräckligt skydd av den immateriella äganderätten, ett tvetydigt regelsystem såväl till innehåll som i tillämpning, samt andra tekniska och icke-tariffära handelshinder.

| S. | Undervärderingen av den kinesiska valutan yuan renminbi skapar fortsatt artificiella handelsfördelar för Kina och G20-medlemmarna har åtagit sig att underlätta en bättre flexibilitet i växelkurserna. |
| --- | --- |

S.

Undervärderingen av den kinesiska valutan yuan renminbi skapar fortsatt artificiella handelsfördelar för Kina och G20-medlemmarna har åtagit sig att underlätta en bättre flexibilitet i växelkurserna.

| T. | EU har under 2010 vid sina yttre gränser lagt beslag på mer än 103 miljoner artiklar till ett värde av 1,11 miljarder EUR vars tillverkning misstänks göra intrång på immateriella rättigheter. Kina är ursprungslandet för 85 procent av dessa artiklar. Skyddet av immateriella rättigheter kräver att man verkligen genomdriver befintliga lagar och internationella åtaganden, vilket också inkluderar bestämmelser om påföljder. Dessa varor tillverkas ofta i anläggningar som även producerar lagligt märkta varor, och tillverkas också ofta utan hänsyn till både arbetsrätten och hälso- och säkerhetskrav, vilket innebär en fara för konsumenterna och, när det gäller kemikalier, miljön i stort. |
| --- | --- |

T.

EU har under 2010 vid sina yttre gränser lagt beslag på mer än 103 miljoner artiklar till ett värde av 1,11 miljarder EUR vars tillverkning misstänks göra intrång på immateriella rättigheter. Kina är ursprungslandet för 85 procent av dessa artiklar. Skyddet av immateriella rättigheter kräver att man verkligen genomdriver befintliga lagar och internationella åtaganden, vilket också inkluderar bestämmelser om påföljder. Dessa varor tillverkas ofta i anläggningar som även producerar lagligt märkta varor, och tillverkas också ofta utan hänsyn till både arbetsrätten och hälso- och säkerhetskrav, vilket innebär en fara för konsumenterna och, när det gäller kemikalier, miljön i stort.

| U. | Kina ska, enligt sin tolfte femårsplan, vars mål i viss utsträckning liknar målen i Europa 2020-strategin, utveckla de strategiska energi-, bygg- och transportsektorerna och kommer att ha betydande behov inom tjänstesektorn. Detta skulle kunna erbjuda nya investeringsmöjligheter för europeiska företag och nya möjligheter till ett förstärkt samarbete. |
| --- | --- |

U.

Kina ska, enligt sin tolfte femårsplan, vars mål i viss utsträckning liknar målen i Europa 2020-strategin, utveckla de strategiska energi-, bygg- och transportsektorerna och kommer att ha betydande behov inom tjänstesektorn. Detta skulle kunna erbjuda nya investeringsmöjligheter för europeiska företag och nya möjligheter till ett förstärkt samarbete.

Förbättra tillträdet till marknaderna

| 1. | Europaparlamentet ber kommissionen att tillämpa principen om ömsesidighet i EU:s gemensamma handelspolitik med utvecklade tillväxtländer som Kina för att återställa en rättvis konkurrens och i större utsträckning garantera lika konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ber kommissionen att tillämpa principen om ömsesidighet i EU:s gemensamma handelspolitik med utvecklade tillväxtländer som Kina för att återställa en rättvis konkurrens och i större utsträckning garantera lika konkurrensvillkor.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att de ekonomiska relationerna mellan EU och Kina förstärks. Parlamentet uppmanar EU och Kina att utveckla denna relation utifrån partnerskap och ömsesidiga fördelar, snarare än utifrån hård konkurrens och konfrontation. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att de ekonomiska relationerna mellan EU och Kina förstärks. Parlamentet uppmanar EU och Kina att utveckla denna relation utifrån partnerskap och ömsesidiga fördelar, snarare än utifrån hård konkurrens och konfrontation.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att den kinesiska ekonomin inte uppfyller kriterierna för marknadsekonomi enligt WTO:s definition. Kommissionen uppmanas att samarbeta med den kinesiska regeringen för att undanröja de återstående hindren till 2016 då ställningen som marknadsekonomi enligt planerna ska beviljas Kina av WTO. Parlamentet betonar att denna ställning endast ska beviljas före detta datum om Kina uppfyller alla kriterier. Parlamentet begär att EU, i form av årliga rapporter, regelbundet ska utvärdera att Kina respekterar de skyldigheter som ingår i landets protokoll om anslutning till WTO. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att den kinesiska ekonomin inte uppfyller kriterierna för marknadsekonomi enligt WTO:s definition. Kommissionen uppmanas att samarbeta med den kinesiska regeringen för att undanröja de återstående hindren till 2016 då ställningen som marknadsekonomi enligt planerna ska beviljas Kina av WTO. Parlamentet betonar att denna ställning endast ska beviljas före detta datum om Kina uppfyller alla kriterier. Parlamentet begär att EU, i form av årliga rapporter, regelbundet ska utvärdera att Kina respekterar de skyldigheter som ingår i landets protokoll om anslutning till WTO.

| 4. | Europaparlamentet inser att de objektiva villkoren för att Kina ska kunna kvalificera sig för en ställning som marknadsekonomi knappast kommer att uppfyllas inom den närmaste framtiden, men uppmanar samtidigt kommissionen att före utgången av 2012 till parlamentet överlämna ett förslag på vilka åtgärder som kommissionen skulle vilja vidta innan en sådan ställning erkänns av EU. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet inser att de objektiva villkoren för att Kina ska kunna kvalificera sig för en ställning som marknadsekonomi knappast kommer att uppfyllas inom den närmaste framtiden, men uppmanar samtidigt kommissionen att före utgången av 2012 till parlamentet överlämna ett förslag på vilka åtgärder som kommissionen skulle vilja vidta innan en sådan ställning erkänns av EU.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att det på den kinesiska marknaden finns åtskilliga tullhinder och andra hinder, till exempel vissa former av diskriminering mot utländska aktörer, särskilt inom bank- försäkrings- och telekommunikationssektorerna, komplexa tullstrukturer och tekniska hinder för handel som brist på transparens i de tekniska reglerna och förfarandena för bedömning av överensstämmelse eller i det kinesiska systemet för obligatorisk certifiering. Parlamentet beklagar att Kina, i motsats till bestämmelserna i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (subventionsavtalet), inte systematiskt tillkännager specifika subventioner. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att det på den kinesiska marknaden finns åtskilliga tullhinder och andra hinder, till exempel vissa former av diskriminering mot utländska aktörer, särskilt inom bank- försäkrings- och telekommunikationssektorerna, komplexa tullstrukturer och tekniska hinder för handel som brist på transparens i de tekniska reglerna och förfarandena för bedömning av överensstämmelse eller i det kinesiska systemet för obligatorisk certifiering. Parlamentet beklagar att Kina, i motsats till bestämmelserna i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (subventionsavtalet), inte systematiskt tillkännager specifika subventioner.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att Kina i mycket betydande utsträckning lyckas utverka handelsfördelar gentemot EU genom riktade statliga subventioner med hjälp av de mest varierande rättskonstruktioner. Parlamentet uppmanar med skärpa Kina att anpassa sina statliga stödprogram till tillämpliga WTO-regler. Dessutom uppmanas kommissionen att så snabbt som möjligt uppdatera antisubventionsförordningen för att EU effektivt ska kunna bemöta de stora kinesiska utmaningarna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att Kina i mycket betydande utsträckning lyckas utverka handelsfördelar gentemot EU genom riktade statliga subventioner med hjälp av de mest varierande rättskonstruktioner. Parlamentet uppmanar med skärpa Kina att anpassa sina statliga stödprogram till tillämpliga WTO-regler. Dessutom uppmanas kommissionen att så snabbt som möjligt uppdatera antisubventionsförordningen för att EU effektivt ska kunna bemöta de stora kinesiska utmaningarna.

| 7. | Europaparlamentet noterar att Kina beklagar att det finns handelshinder på den europeiska marknaden, t.ex. EU:s omfattande jordbruksstöd till europeiska jordbrukare, det komplexa systemet med jordbrukstullar, tekniska handelshinder samt hinder för tredjelandsinvesteringar i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att Kina beklagar att det finns handelshinder på den europeiska marknaden, t.ex. EU:s omfattande jordbruksstöd till europeiska jordbrukare, det komplexa systemet med jordbrukstullar, tekniska handelshinder samt hinder för tredjelandsinvesteringar i vissa medlemsstater.

| 8. | Europaparlamentet är oroat över otillförlitligheten i rättssystemet som inte lyckas garantera att avtalsförpliktelserna följs, samt bristen på transparens och enhetlighet vid tillämpningen av det regelsystem som styr investeringarna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är oroat över otillförlitligheten i rättssystemet som inte lyckas garantera att avtalsförpliktelserna följs, samt bristen på transparens och enhetlighet vid tillämpningen av det regelsystem som styr investeringarna.

| 9. | Europaparlamentet är bekymrat över bristen på förutsebarhet och på offentliggörande av regler och tekniska standarder för produkter, framför allt vad gäller certifiering, vilket skapar betydande handelshinder för de företag som exporterar till Kina. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är bekymrat över bristen på förutsebarhet och på offentliggörande av regler och tekniska standarder för produkter, framför allt vad gäller certifiering, vilket skapar betydande handelshinder för de företag som exporterar till Kina.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Kina att anta internationella standarder för produkter och tjänster för att främja ytterligare handel mellan Kina och andra länder. Parlamentet välkomnar det faktum att Kina ökar sitt deltagande i internationella organ som fastställer standarder och anser att detta bör uppmuntras genom att EU i sin tur deltar i Kinas egna organ för fastställande av standarder. Parlamentet framhåller att kinesiska importprodukter måste uppfylla europeiska standarder för livsmedel och andra produkter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Kina att anta internationella standarder för produkter och tjänster för att främja ytterligare handel mellan Kina och andra länder. Parlamentet välkomnar det faktum att Kina ökar sitt deltagande i internationella organ som fastställer standarder och anser att detta bör uppmuntras genom att EU i sin tur deltar i Kinas egna organ för fastställande av standarder. Parlamentet framhåller att kinesiska importprodukter måste uppfylla europeiska standarder för livsmedel och andra produkter.

| 11. | Europaparlamentet oroar sig över att utländska företag möter svårigheter när det gäller att få tillträde till offentlig upphandling i Kina, vilket står i kontrast till det faktum att tillträdet till offentlig upphandling i Europa är garanterad. Parlamentet är vidare bekymrat över de eventuellt orättvisa konkurrensvillkor som gäller, eftersom i synnerhet förklätt statsstöd gör det möjligt för kinesiska företag att lägga mycket mer fördelaktiga anbud än deras europeiska konkurrenter. Parlamentet välkomnar omarbetningen av – och det utvidgade tillämpningsområdet för – avtalet om offentlig upphandling som fastställdes den 15 december 2011 vid WTO:s senaste ministerkonferens, och Kinas åtaganden vid detta tillfälle, även om de fortfarande är otillräckliga. Parlamentet uppmuntrar därför Kina att erbjuda sig att ansluta sig till avtalet på villkor som är jämförbara med dem som gäller för avtalets andra parter, i linje med landets åtagande i sitt protokoll om anslutning till WTO. Kommissionen uppmanas att snarast, om möjligt under 2012, utveckla ett EU-instrument för att garantera ömsesidighet när det gäller öppenhet på marknaderna för offentlig upphandling. Parlamentet anser att det också är nödvändigt att stärka de instrument som syftar till att främja, samordna och understödja marknadstillträdet för EU:s små och medelstora företag på prioriterade marknader som den kinesiska. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet oroar sig över att utländska företag möter svårigheter när det gäller att få tillträde till offentlig upphandling i Kina, vilket står i kontrast till det faktum att tillträdet till offentlig upphandling i Europa är garanterad. Parlamentet är vidare bekymrat över de eventuellt orättvisa konkurrensvillkor som gäller, eftersom i synnerhet förklätt statsstöd gör det möjligt för kinesiska företag att lägga mycket mer fördelaktiga anbud än deras europeiska konkurrenter. Parlamentet välkomnar omarbetningen av – och det utvidgade tillämpningsområdet för – avtalet om offentlig upphandling som fastställdes den 15 december 2011 vid WTO:s senaste ministerkonferens, och Kinas åtaganden vid detta tillfälle, även om de fortfarande är otillräckliga. Parlamentet uppmuntrar därför Kina att erbjuda sig att ansluta sig till avtalet på villkor som är jämförbara med dem som gäller för avtalets andra parter, i linje med landets åtagande i sitt protokoll om anslutning till WTO. Kommissionen uppmanas att snarast, om möjligt under 2012, utveckla ett EU-instrument för att garantera ömsesidighet när det gäller öppenhet på marknaderna för offentlig upphandling. Parlamentet anser att det också är nödvändigt att stärka de instrument som syftar till att främja, samordna och understödja marknadstillträdet för EU:s små och medelstora företag på prioriterade marknader som den kinesiska.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att de exportkrediter som beviljas av kinesiska myndigheter och banker ger upphov till snedvridningar av handeln. Kina uppmanas följaktligen att följa OECD-överenskommelsen om riktlinjer för statsstödda exportkrediter. Kommissionen uppmanas att stödja OECD:s ansträngningar för att uppnå Kinas medverkan i denna överenskommelse. Kina uppmanas dessutom att underteckna OECD-konventionen om korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att de exportkrediter som beviljas av kinesiska myndigheter och banker ger upphov till snedvridningar av handeln. Kina uppmanas följaktligen att följa OECD-överenskommelsen om riktlinjer för statsstödda exportkrediter. Kommissionen uppmanas att stödja OECD:s ansträngningar för att uppnå Kinas medverkan i denna överenskommelse. Kina uppmanas dessutom att underteckna OECD-konventionen om korruptionsbekämpning.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att den form för utländska företags etablering i Kina som huvudsakligen godkänns är samriskprojekt, som är en företagsform med klara begränsningar och som alltför ofta är förknippad med överföringar av strategisk teknik som kan främja en utveckling av konkurrentföretag i Kina som är till nackdel för den europeiska industrin inom områden där EU är långt framme. Parlamentet är övertygat om att ökad öppenhet från Kina när det gäller samriskprojektmekanismen, i kombination med bättre skydd för immateriella rättigheter, skulle gynna båda parter och främja ett större tillträde för europeiska företag till den kinesiska marknaden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att den form för utländska företags etablering i Kina som huvudsakligen godkänns är samriskprojekt, som är en företagsform med klara begränsningar och som alltför ofta är förknippad med överföringar av strategisk teknik som kan främja en utveckling av konkurrentföretag i Kina som är till nackdel för den europeiska industrin inom områden där EU är långt framme. Parlamentet är övertygat om att ökad öppenhet från Kina när det gäller samriskprojektmekanismen, i kombination med bättre skydd för immateriella rättigheter, skulle gynna båda parter och främja ett större tillträde för europeiska företag till den kinesiska marknaden.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU, i den händelse Kina brukar olagliga handelsmetoder, att där så behövs använda sig av handelspolitiska skyddsinstrument som är förenliga med WTO:s regler, det vill säga antidumpnings-, antisubventions- och skyddsåtgärder, och också i större utsträckning använda sig av WTO:s tvistlösningsmekanism, i syfte att garantera lika villkor i handeln mellan EU och Kina. Parlamentet uttrycker samtidigt oro över Kinas ökande användning av antidumpningsåtgärder som riktas mot export från EU samt prisdumpningsåtgärder och statliga subventioner. Parlamentet uppmanar därför Kina att se till att dess antidumpningsåtgärder är förenliga med WTO:s bestämmelser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU, i den händelse Kina brukar olagliga handelsmetoder, att där så behövs använda sig av handelspolitiska skyddsinstrument som är förenliga med WTO:s regler, det vill säga antidumpnings-, antisubventions- och skyddsåtgärder, och också i större utsträckning använda sig av WTO:s tvistlösningsmekanism, i syfte att garantera lika villkor i handeln mellan EU och Kina. Parlamentet uttrycker samtidigt oro över Kinas ökande användning av antidumpningsåtgärder som riktas mot export från EU samt prisdumpningsåtgärder och statliga subventioner. Parlamentet uppmanar därför Kina att se till att dess antidumpningsåtgärder är förenliga med WTO:s bestämmelser.

Försvara europeiska industriella intressen

| 15. | Europaparlamentet beklagar det otillräckliga skyddet av de immateriella rättigheterna i Kina och bristen på konkreta åtgärder som ställs till de europeiska företagens förfogande, särskilt de små och medelstora företagen, för att effektivt bekämpa intrång i immateriella rättigheter. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att föreslå en revidering av direktivet om tillämpningen av de immateriella rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bättre försvara immateriella rättigheter i alla de multilaterala organisationer där Kina är medlem (WTO, Världshälsoorganisationen (WHO) och Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (WIPO)). Parlamentet önskar att Kina fortsätter att i sin nationella lagstiftning införliva gällande internationell rätt avseende skyddet av immateriella rättigheter och i synnerhet för att bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering samt insisterar på att de kinesiska myndigheterna ser till att reglerna efterlevs, framför allt på regional nivå. Parlamentet beklagar att Kina inte har deltagit i förhandlingarna om det internationella avtalet om kampen mot varumärkesförfalskning (ACTA). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka tullsamarbetet i EU och med tredjeländer, särskilt med Kina, när det gäller att beslagta förfalskade varor, och att förenkla tullförfarandena. Parlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att ha ett närmare samarbete med tredjeländer om upphovsrättsfrågor och licensiering. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar det otillräckliga skyddet av de immateriella rättigheterna i Kina och bristen på konkreta åtgärder som ställs till de europeiska företagens förfogande, särskilt de små och medelstora företagen, för att effektivt bekämpa intrång i immateriella rättigheter. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att föreslå en revidering av direktivet om tillämpningen av de immateriella rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bättre försvara immateriella rättigheter i alla de multilaterala organisationer där Kina är medlem (WTO, Världshälsoorganisationen (WHO) och Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (WIPO)). Parlamentet önskar att Kina fortsätter att i sin nationella lagstiftning införliva gällande internationell rätt avseende skyddet av immateriella rättigheter och i synnerhet för att bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering samt insisterar på att de kinesiska myndigheterna ser till att reglerna efterlevs, framför allt på regional nivå. Parlamentet beklagar att Kina inte har deltagit i förhandlingarna om det internationella avtalet om kampen mot varumärkesförfalskning (ACTA). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka tullsamarbetet i EU och med tredjeländer, särskilt med Kina, när det gäller att beslagta förfalskade varor, och att förenkla tullförfarandena. Parlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att ha ett närmare samarbete med tredjeländer om upphovsrättsfrågor och licensiering.

| 16. | Europaparlamentet är övertygat om att ett bättre skydd av de immateriella rättigheterna och en effektiv tillämpning av tillhörande regler i Kina skulle ge investerare i EU och på andra håll starka incitament att investera, dela med sig av ny teknisk kompetens och modernisera befintlig teknik i landet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är övertygat om att ett bättre skydd av de immateriella rättigheterna och en effektiv tillämpning av tillhörande regler i Kina skulle ge investerare i EU och på andra håll starka incitament att investera, dela med sig av ny teknisk kompetens och modernisera befintlig teknik i landet.

| 17. | Europaparlamentet noterar att Kina producerar 97 procent av de sällsynta jordartsmetaller som används i världen och uppmanar landet att garantera hållbara produktionsmetoder och rättvist tillträde till marknaden för sina handelspartner. Kommissionen uppmanas att rikta särskild uppmärksamhet på alla eventuella kinesiska restriktioner när det gäller exporten av dessa råvaror. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att Kina fälldes i WTO den 5 juli 2011, vilket fastställdes efter överklagande, för att ha inrättat restriktioner för exporten av vissa råvaror. Kommissionens ombeds att utarbeta en europeisk strategi för god hantering av råvaror genom ökning av energieffektiviteten, återvinning, effektivare resursanvändning och utveckling av industriellt samarbete inom sektorerna för en grön ekonomisk tillväxt och innovation. Parlamentet uppmanar till förhandlingar med målet att anta gemensamma regler och principer om handel med råvaror och på så sätt skapa ramar för användning av exportbegränsningar inom WTO, och även inom G20, då denna fråga främst berör industrialiserade länder och Kina. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att Kina producerar 97 procent av de sällsynta jordartsmetaller som används i världen och uppmanar landet att garantera hållbara produktionsmetoder och rättvist tillträde till marknaden för sina handelspartner. Kommissionen uppmanas att rikta särskild uppmärksamhet på alla eventuella kinesiska restriktioner när det gäller exporten av dessa råvaror. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att Kina fälldes i WTO den 5 juli 2011, vilket fastställdes efter överklagande, för att ha inrättat restriktioner för exporten av vissa råvaror. Kommissionens ombeds att utarbeta en europeisk strategi för god hantering av råvaror genom ökning av energieffektiviteten, återvinning, effektivare resursanvändning och utveckling av industriellt samarbete inom sektorerna för en grön ekonomisk tillväxt och innovation. Parlamentet uppmanar till förhandlingar med målet att anta gemensamma regler och principer om handel med råvaror och på så sätt skapa ramar för användning av exportbegränsningar inom WTO, och även inom G20, då denna fråga främst berör industrialiserade länder och Kina.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förhandla fram ett ambitiöst och balanserat investeringsavtal mellan EU och Kina som syftar till att skapa bättre förutsättningar för de europeiska investerarna i Kina och garantera transparens när det gäller styrningen av kinesiska företag som investerar i EU, samtidigt som nivån på de ömsesidiga kapitalströmmarna höjs. Parlamentet uppmanar rådet att utarbeta sitt mandat för ett framtida investeringsavtal med Kina, och då till fullo beakta parlamentets synpunkter och ståndpunkter, i enlighet med resolutionen av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förhandla fram ett ambitiöst och balanserat investeringsavtal mellan EU och Kina som syftar till att skapa bättre förutsättningar för de europeiska investerarna i Kina och garantera transparens när det gäller styrningen av kinesiska företag som investerar i EU, samtidigt som nivån på de ömsesidiga kapitalströmmarna höjs. Parlamentet uppmanar rådet att utarbeta sitt mandat för ett framtida investeringsavtal med Kina, och då till fullo beakta parlamentets synpunkter och ståndpunkter, i enlighet med resolutionen av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar invigningen av EU-centret för små och medelstora företag i Peking i november 2010, som öppnade sina dörrar för små och medelstora företag i mars 2011 och tillhandahåller resurser för att hjälpa små och medelstora europeiska företag att övervinna de utmaningar de ställs inför på den kinesiska marknaden, särskilt under de tidiga skedena i affärsutvecklingen. Parlamentet välkomnar vidare att centret söker efter områden med möjligheter för små och medelstora europeiska företag i Kina och hjälper dem med det kinesiska regelverket. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar invigningen av EU-centret för små och medelstora företag i Peking i november 2010, som öppnade sina dörrar för små och medelstora företag i mars 2011 och tillhandahåller resurser för att hjälpa små och medelstora europeiska företag att övervinna de utmaningar de ställs inför på den kinesiska marknaden, särskilt under de tidiga skedena i affärsutvecklingen. Parlamentet välkomnar vidare att centret söker efter områden med möjligheter för små och medelstora europeiska företag i Kina och hjälper dem med det kinesiska regelverket.

| 20. | Europaparlamentet betonar betydelsen av samarbete mellan olika företag och att etablera partnerskap mellan kinesiska universitet och företag inom EU för att öka innovationen i Kina. Parlamentet lyfter fram de fördelar som EU:s databas för marknadstillträde erbjuder. Databasen innehåller information för EU-företag om förutsättningar för marknadstillträde, t.ex. importtullar, produktkrav, handelshinder, formaliteter, handlingar och statistik. Parlamentet välkomnar den europeiska handelskammarens verksamhet i Kina. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar betydelsen av samarbete mellan olika företag och att etablera partnerskap mellan kinesiska universitet och företag inom EU för att öka innovationen i Kina. Parlamentet lyfter fram de fördelar som EU:s databas för marknadstillträde erbjuder. Databasen innehåller information för EU-företag om förutsättningar för marknadstillträde, t.ex. importtullar, produktkrav, handelshinder, formaliteter, handlingar och statistik. Parlamentet välkomnar den europeiska handelskammarens verksamhet i Kina.

| 21. | Europaparlamentet anser att det skulle göra det lättare att ha ett enhetligt förhållningssätt till Kina om kommissionen inrättade en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal mellan medlemsstaterna och tredjeländer när det gäller handel med Kina. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det skulle göra det lättare att ha ett enhetligt förhållningssätt till Kina om kommissionen inrättade en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal mellan medlemsstaterna och tredjeländer när det gäller handel med Kina.

Mildra valutakonkurrensen

| 22. | Europaparlamentet påminner om att Kina är innehavare av statspapper från vissa av euroområdets medlemsstater. Parlamentet betonar att detta innehav har fått en ny politisk dimension till följd av de allvarliga skuldproblemen inom euroområdet. Kommissionen ombeds inleda en diskussion med ECB och medlemsstaterna om att inrätta ett samordnat system för att identifiera innehavarna av statspappren. Parlamentet är oroat över att möjligheterna för EU att genomföra handelsförhandlingar med Kina undergrävs på grund av landets bidrag till den finansiella stabiliseringen av euroområdet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att Kina är innehavare av statspapper från vissa av euroområdets medlemsstater. Parlamentet betonar att detta innehav har fått en ny politisk dimension till följd av de allvarliga skuldproblemen inom euroområdet. Kommissionen ombeds inleda en diskussion med ECB och medlemsstaterna om att inrätta ett samordnat system för att identifiera innehavarna av statspappren. Parlamentet är oroat över att möjligheterna för EU att genomföra handelsförhandlingar med Kina undergrävs på grund av landets bidrag till den finansiella stabiliseringen av euroområdet.

| 23. | Europaparlamentet understryker att den påstådda undervärderingen och det faktum att den kinesiska valutan yuan renminbi inte är konvertibel kan ge en orättvis konkurrensfördel åt den kinesiska exporten, eftersom Kina innehar en tredjedel av världens valutareserver. Parlamentet begär att den internationella finansregleringen som tillämpas på – och den makroekonomiska samordningen mellan – G20-länderna förstärks eftersom den ekonomiska och handelsmässiga stabiliteten i världen annars är i fara. Kina uppmanas att låta yuans värde stiga till en korrekt växelkurs. Parlamentet påminner om att EU, enligt EU-fördragen, kan förse sig med en växelkurspolitik i händelse av ohållbara monetära obalanser i världen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att den påstådda undervärderingen och det faktum att den kinesiska valutan yuan renminbi inte är konvertibel kan ge en orättvis konkurrensfördel åt den kinesiska exporten, eftersom Kina innehar en tredjedel av världens valutareserver. Parlamentet begär att den internationella finansregleringen som tillämpas på – och den makroekonomiska samordningen mellan – G20-länderna förstärks eftersom den ekonomiska och handelsmässiga stabiliteten i världen annars är i fara. Kina uppmanas att låta yuans värde stiga till en korrekt växelkurs. Parlamentet påminner om att EU, enligt EU-fördragen, kan förse sig med en växelkurspolitik i händelse av ohållbara monetära obalanser i världen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra Kina att liberalisera sina kapitalrörelser. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram belägg för hur den fasta växelkursen skadar EU:s konkurrenskraft och därefter överväga en lämplig åtgärdsprioritering. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra Kina att liberalisera sina kapitalrörelser. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram belägg för hur den fasta växelkursen skadar EU:s konkurrenskraft och därefter överväga en lämplig åtgärdsprioritering.

Mot en ny institutionell ram för handelsrelationerna mellan EU och Kina

| 25. | Europaparlamentet ber medlemsstaterna att genom lämpliga övervakningsmekanismer se till att utländska företag som verkar i EU respekterar all gällande lagstiftning på den inre marknaden, inbegripet sociala normer och miljönormer, garanterar patentskydd och bidrar till ansträngningarna att främja hållbar sysselsättning när de förvärvar europeiska företag eller etablerar filialer i EU. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att skapa ett organ av samma typ som CFIUS kommittén i Förenta staterna med uppgift att bedöma utländska strategiska investeringar innan de genomförs, för att ha en god uppfattning om de företag som verkar och investerar på dess territorium och att regelbundet rapportera till parlamentet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet ber medlemsstaterna att genom lämpliga övervakningsmekanismer se till att utländska företag som verkar i EU respekterar all gällande lagstiftning på den inre marknaden, inbegripet sociala normer och miljönormer, garanterar patentskydd och bidrar till ansträngningarna att främja hållbar sysselsättning när de förvärvar europeiska företag eller etablerar filialer i EU. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att skapa ett organ av samma typ som CFIUS kommittén i Förenta staterna med uppgift att bedöma utländska strategiska investeringar innan de genomförs, för att ha en god uppfattning om de företag som verkar och investerar på dess territorium och att regelbundet rapportera till parlamentet.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar EU att agera inom alla lämpliga internationella organisationer, exempelvis WHO, ILO och FN, för att initiera en reformprocess som är inriktad på att inkludera bindande normer av social, miljömässig och hälsomässig art i de regler för organisationen av handeln som styrs av WTO. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar EU att agera inom alla lämpliga internationella organisationer, exempelvis WHO, ILO och FN, för att initiera en reformprocess som är inriktad på att inkludera bindande normer av social, miljömässig och hälsomässig art i de regler för organisationen av handeln som styrs av WTO.

| 27. | Europaparlamentet beklagar det fragmenterade och icke-samordnade institutionella ramverket för handelsrelationerna mellan EU och Kina. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast se över organisationsplanen för de bilaterala relationerna, att söka uppnå en bättre samordning och undanröja överlappningarna i form av oräkneliga arbetsgrupper, dialoger och andra formella – och informella – organ. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, de enskilda regionerna och kommunerna att bättre samordna sin egen Kinapolitik, och snarast vidta åtgärder för att uppnå operativt samförstånd som främjar gemensamma EU-mål. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar det fragmenterade och icke-samordnade institutionella ramverket för handelsrelationerna mellan EU och Kina. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast se över organisationsplanen för de bilaterala relationerna, att söka uppnå en bättre samordning och undanröja överlappningarna i form av oräkneliga arbetsgrupper, dialoger och andra formella – och informella – organ. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, de enskilda regionerna och kommunerna att bättre samordna sin egen Kinapolitik, och snarast vidta åtgärder för att uppnå operativt samförstånd som främjar gemensamma EU-mål.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EU att utveckla en strategi för att undvika ofrivillig tekniköverföring. Parlamentet önskar i detta hänseende att förfarandet för ett förstärkt samarbete om EU-patent snarast slutförs. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar EU att utveckla en strategi för att undvika ofrivillig tekniköverföring. Parlamentet önskar i detta hänseende att förfarandet för ett förstärkt samarbete om EU-patent snarast slutförs.

| 29. | Europaparlamentet kräver att samtliga varor på den inre marknaden strikt ska uppfylla de europeiska reglerna och normerna och ber kommissionen att snarast föreslå en plan, i överensstämmelse med WTO:s regler, för ett gradvist införande av villkor för handeln och/eller en uppsättning åtgärder för anpassning vid gränserna av varor från tredjeländer som inte uppfyller dessa normer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kräver att samtliga varor på den inre marknaden strikt ska uppfylla de europeiska reglerna och normerna och ber kommissionen att snarast föreslå en plan, i överensstämmelse med WTO:s regler, för ett gradvist införande av villkor för handeln och/eller en uppsättning åtgärder för anpassning vid gränserna av varor från tredjeländer som inte uppfyller dessa normer.

Utvärdera Kinas roll i världen

| 30. | Europaparlamentet understryker Kinas allt större inflytande inom internationell handel. Parlamentet uppmanar därför EU att vara vaksamt på de politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga följderna av Kinas allt större investeringar i utvecklingsländerna, i synnerhet i Afrika och Latinamerika. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker Kinas allt större inflytande inom internationell handel. Parlamentet uppmanar därför EU att vara vaksamt på de politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga följderna av Kinas allt större investeringar i utvecklingsländerna, i synnerhet i Afrika och Latinamerika.

| 31. | Europaparlamentet bekräftar på nytt behovet av kinesiska investeringar i Latinamerika och i Afrika, framför allt inom särskilda ekonomiska zoner, som kan bidra till ekonomisk utveckling i de berörda länderna och till utveckling av lokala produktionskedjor genom att använda den lokala arbetskraften. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet bekräftar på nytt behovet av kinesiska investeringar i Latinamerika och i Afrika, framför allt inom särskilda ekonomiska zoner, som kan bidra till ekonomisk utveckling i de berörda länderna och till utveckling av lokala produktionskedjor genom att använda den lokala arbetskraften.

| 32. | Europaparlamentet är oroat över att vissa europeiska företag investerar i Kina främst på grund av den låga produktionskostnad som är följden av lägre sociala och miljömässiga krav och normer för mänskliga rättigheter. Parlamentet rekommenderar starkt att kommissionen och medlemsstaterna främjar effektiva metoder för företagens sociala ansvar hos europeiska företag i Kina och uppmuntrar till spridning och information om bästa praxis inom sådana initiativ. Parlamentet begär dessutom att kommissionen bedömer hur bestämmelser om företagens sociala ansvar kan inkluderas i det framtida investeringsavtalet mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet är oroat över att vissa europeiska företag investerar i Kina främst på grund av den låga produktionskostnad som är följden av lägre sociala och miljömässiga krav och normer för mänskliga rättigheter. Parlamentet rekommenderar starkt att kommissionen och medlemsstaterna främjar effektiva metoder för företagens sociala ansvar hos europeiska företag i Kina och uppmuntrar till spridning och information om bästa praxis inom sådana initiativ. Parlamentet begär dessutom att kommissionen bedömer hur bestämmelser om företagens sociala ansvar kan inkluderas i det framtida investeringsavtalet mellan EU och Kina.

| 33. | Europaparlamentet anser att det framför allt för utvecklingsländerna själva inte är produktivt att betrakta Kinas engagemang i utvecklingsländer som illojal konkurrens och reagera konfrontativt. Parlamentet betonar att med hänsyn till utvecklingsländernas bästa och en bredare global konkurrens och tillväxt måste företag och aktörer i EU som försöker konkurrera med Kina, i handelsförbindelser och ekonomiska förbindelser med utvecklingsländerna, arbeta för att komma med erbjudanden som är de mest attraktiva när det gäller hållbarhet och fördelar på lång sikt, inklusive miljömässiga och sociala aspekter samt aspekter som avser mänskliga rättigheter och styrelseformer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att det framför allt för utvecklingsländerna själva inte är produktivt att betrakta Kinas engagemang i utvecklingsländer som illojal konkurrens och reagera konfrontativt. Parlamentet betonar att med hänsyn till utvecklingsländernas bästa och en bredare global konkurrens och tillväxt måste företag och aktörer i EU som försöker konkurrera med Kina, i handelsförbindelser och ekonomiska förbindelser med utvecklingsländerna, arbeta för att komma med erbjudanden som är de mest attraktiva när det gäller hållbarhet och fördelar på lång sikt, inklusive miljömässiga och sociala aspekter samt aspekter som avser mänskliga rättigheter och styrelseformer.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att Kina släpper ut mest växthusgaser i världen. Parlamentet begär att EU i internationella organisationer ska föreslå att man integrerar ekologiska aspekter och klimatskyddsmål i diskussionen om den internationella handeln. Parlamentet anser att Kinas ekonomiska styrka och landets kapacitet att utveckla teknisk innovation ska användas för att stödja den globala kampen mot klimatförändringen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om att Kina släpper ut mest växthusgaser i världen. Parlamentet begär att EU i internationella organisationer ska föreslå att man integrerar ekologiska aspekter och klimatskyddsmål i diskussionen om den internationella handeln. Parlamentet anser att Kinas ekonomiska styrka och landets kapacitet att utveckla teknisk innovation ska användas för att stödja den globala kampen mot klimatförändringen.

| 35. | Europaparlamentet anser att de insatser som de kinesiska myndigheterna genomfört när det gäller vissa grundläggande rättigheter i Kina, särskilt sociala rättigheter och arbetsrätt, inte är tillräckliga. Parlamentet uppmuntrar därför EU och Kina att utveckla en närmare och mer ansvarstagande strategisk dialog som bygger på ömsesidig förståelse. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att de insatser som de kinesiska myndigheterna genomfört när det gäller vissa grundläggande rättigheter i Kina, särskilt sociala rättigheter och arbetsrätt, inte är tillräckliga. Parlamentet uppmuntrar därför EU och Kina att utveckla en närmare och mer ansvarstagande strategisk dialog som bygger på ömsesidig förståelse.

Förstärka EU för att klara av den globala konkurrensen

| 36. | Europaparlamentet begär att EU ska utveckla en ambitiös gemensam industriell politik grundad på forskning och utveckling som understöds genom innovativa finansieringsformer som projektobligationer och som stöder utvecklingen av små och medelstora företag, bland annat via tillgång till offentlig upphandling, i syfte att bibehålla konkurrenskraften gentemot nya stora aktörer inom industri och forskning. EU uppmanas att uppvärdera den europeiska produktionen genom att tillhandahålla bättre kvalitetsinformation till konsumenterna, särskilt genom att anta förordningen om ursprungsmärkning (”made in”) av varor som importeras till EU. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet begär att EU ska utveckla en ambitiös gemensam industriell politik grundad på forskning och utveckling som understöds genom innovativa finansieringsformer som projektobligationer och som stöder utvecklingen av små och medelstora företag, bland annat via tillgång till offentlig upphandling, i syfte att bibehålla konkurrenskraften gentemot nya stora aktörer inom industri och forskning. EU uppmanas att uppvärdera den europeiska produktionen genom att tillhandahålla bättre kvalitetsinformation till konsumenterna, särskilt genom att anta förordningen om ursprungsmärkning (”made in”) av varor som importeras till EU.

| 37. | Europaparlamentet begär att EU förstärker sin ekonomiska, budgetära, statsfinansiella och politiska styrning i syfte att bli en trovärdig och kraftfull samtalspartner på den internationella arenan. Rådet och kommissionen uppmanas att tala med en enda röst för att undvika att bilaterala partnerskap och avtal kommer att försvaga EU:s ställning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med medlemsstaterna när de utformar sin handelspolitik och sin politik gentemot Kina. Parlamentet begär att EU tillämpar en långsiktig strategi gentemot Kina, som säkrar den operativa samordningen både mellan EU-institutionerna och mellan EU och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet begär att EU förstärker sin ekonomiska, budgetära, statsfinansiella och politiska styrning i syfte att bli en trovärdig och kraftfull samtalspartner på den internationella arenan. Rådet och kommissionen uppmanas att tala med en enda röst för att undvika att bilaterala partnerskap och avtal kommer att försvaga EU:s ställning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med medlemsstaterna när de utformar sin handelspolitik och sin politik gentemot Kina. Parlamentet begär att EU tillämpar en långsiktig strategi gentemot Kina, som säkrar den operativa samordningen både mellan EU-institutionerna och mellan EU och medlemsstaterna.

| 38. | Europaparlamentet betonar att man måste anta en balanserad strategi gentemot Kina. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bygga upp ett långtgående samarbete med Kina inom gemensamma forskningsområden, såsom produktsäkerhet och människors hälsa, samt att anordna ytterligare vetenskapliga, tekniska och kulturella utbyten. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att man måste anta en balanserad strategi gentemot Kina. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bygga upp ett långtgående samarbete med Kina inom gemensamma forskningsområden, såsom produktsäkerhet och människors hälsa, samt att anordna ytterligare vetenskapliga, tekniska och kulturella utbyten.

| 39. | Europaparlamentet anser att många handelsfrågor med Kina rör lagstiftningens kvalitet och genomförande inom olika politikområden, bland annat industripolitik, miljöpolitik, krisåtgärder, finansiell stabilitet och konsumentskydd. Sådana fall ska lösas genom ökat bilateralt samarbete eller tvistlösning inom WTO. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att många handelsfrågor med Kina rör lagstiftningens kvalitet och genomförande inom olika politikområden, bland annat industripolitik, miljöpolitik, krisåtgärder, finansiell stabilitet och konsumentskydd. Sådana fall ska lösas genom ökat bilateralt samarbete eller tvistlösning inom WTO.

*

* *

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 132.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0412.

(3)  EUT C 184 E, 6.8.2009, s. 16.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0364.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0565.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0141.

(7)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(8)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(9)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 94.

(10)  EUT C 259 E, 29.10.2009, s. 77.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2011)0380.

(12)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 101.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/41

---

Onsdagen den 23 maj 2012Europaparlamentets undersökningsrätt

P7_TA(2012)0219

Europaparlamentets förslag av den 23 maj 2012 till Europaparlamentets förordning om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt och om upphävande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG (2009/2212(INI)) (1)

2013/C 264 E/07

---

(1)  Parlamentet beslutade att skjuta upp omröstningen om resolutionsförslaget enligt artikel 41 tredje stycket i arbetsordningen (A7-0352/2011).

---

Onsdagen den 23 maj 2012
  FÖRSLAG TILL EUROPAPARLAMENTETS FÖRORDNING

om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt och om upphävande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG

Europaparlamentet utfärdar denna förordning

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 226 tredje stycket,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av rådets samtycke (1),

med beaktande av kommissionens samtycke (2),

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Lissabonfördraget skapades förutsättningar för en förnyad och förstärkt institutionell balans inom unionen, som ger dess institutioner möjlighet att fungera mer effektivt, öppet och demokratiskt. Inom ramen för detta förstärktes och utvidgades Europaparlamentets politiska kontrollbefogenheter. Enligt både nationell parlamentarisk praxis och kraven i fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallade fördragen) bör Europaparlamentets undersökningskommittéer därför förstärkas och bör beviljas särskilda, konkreta och tydligt avgränsade befogenheter som ligger mer i linje med parlamentets politiska betydelse och befogenheter, samtidigt som proportionalitetsprincipen enligt artikel 5 i EU-fördraget respekteras. Befogenheterna för undersökningskommittéerna, som är utomordentliga politiska kontrollinstrument, bör inte påverka de andra institutionernas ansvarsområden. |
| --- | --- |

(1)

Genom Lissabonfördraget skapades förutsättningar för en förnyad och förstärkt institutionell balans inom unionen, som ger dess institutioner möjlighet att fungera mer effektivt, öppet och demokratiskt. Inom ramen för detta förstärktes och utvidgades Europaparlamentets politiska kontrollbefogenheter. Enligt både nationell parlamentarisk praxis och kraven i fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallade fördragen) bör Europaparlamentets undersökningskommittéer därför förstärkas och bör beviljas särskilda, konkreta och tydligt avgränsade befogenheter som ligger mer i linje med parlamentets politiska betydelse och befogenheter, samtidigt som proportionalitetsprincipen enligt artikel 5 i EU-fördraget respekteras. Befogenheterna för undersökningskommittéerna, som är utomordentliga politiska kontrollinstrument, bör inte påverka de andra institutionernas ansvarsområden.

| (2) | Den 19 april 1995 antog Europaparlamentet, rådet och kommissionen beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG (3) om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt. I beslutet anges att beslutets bestämmelser kan komma att ses över mot bakgrund av gjorda erfarenheter. |
| --- | --- |

(2)

Den 19 april 1995 antog Europaparlamentet, rådet och kommissionen beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG (3) om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt. I beslutet anges att beslutets bestämmelser kan komma att ses över mot bakgrund av gjorda erfarenheter.

| (3) | Med tanke på den förnyade institutionella balans som har skapats i och med Lissabonfördraget och den erfarenhet som Europaparlamentets undersökningskommittéer har förvärvat bör beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG upphävas och ersättas med en ny förordning. |
| --- | --- |

(3)

Med tanke på den förnyade institutionella balans som har skapats i och med Lissabonfördraget och den erfarenhet som Europaparlamentets undersökningskommittéer har förvärvat bör beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG upphävas och ersättas med en ny förordning.

| (4) | Enligt nyttoprincipen, som erkänns i EU-domstolens rättspraxis (4), bör Europaparlamentet och dess undersökningskommittéer ges nödvändiga befogenheter för att kunna fullgöra de uppgifter som undersökningsrätten medför. Därför är det mycket viktigt att unionsinstitutionerna, unionsorganen och medlemsstaterna vidtar alla nödvändiga åtgärder för att underlätta fullgörandet av dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(4)

Enligt nyttoprincipen, som erkänns i EU-domstolens rättspraxis (4), bör Europaparlamentet och dess undersökningskommittéer ges nödvändiga befogenheter för att kunna fullgöra de uppgifter som undersökningsrätten medför. Därför är det mycket viktigt att unionsinstitutionerna, unionsorganen och medlemsstaterna vidtar alla nödvändiga åtgärder för att underlätta fullgörandet av dessa uppgifter.

| (5) | Det bör inte tillsättas någon undersökningskommitté i de fall där de påstådda omständigheterna är föremål för en domstolsprövning och domstolsförfarandet ännu inte har avslutats. För att undvika eventuella konflikter mellan undersökningar av politisk karaktär och undersökningar av rättslig karaktär bör Europaparlamentet emellertid ha rätt att utreda huruvida det är nödvändigt att avbryta en undersökningskommittés undersökningar, om ett domstolsförfarande som har något samband med de påstådda förhållandena inleds efter det att en undersökningskommitté har tillsatts. |
| --- | --- |

(5)

Det bör inte tillsättas någon undersökningskommitté i de fall där de påstådda omständigheterna är föremål för en domstolsprövning och domstolsförfarandet ännu inte har avslutats. För att undvika eventuella konflikter mellan undersökningar av politisk karaktär och undersökningar av rättslig karaktär bör Europaparlamentet emellertid ha rätt att utreda huruvida det är nödvändigt att avbryta en undersökningskommittés undersökningar, om ett domstolsförfarande som har något samband med de påstådda förhållandena inleds efter det att en undersökningskommitté har tillsatts.

| (6) | Enligt principerna om insyn, god förvaltning och demokratisk ansvarsskyldighet bör undersökningskommittéernas arbete och i synnerhet utfrågningarna vara offentliga. Undersökningskommittéerna bör emellertid även kunna förhandla inom stängda dörrar och upprätta lämpliga sekretessregler för att garantera att undersökningarna blir effektiva, skydda medlemsstaternas centrala intressen, garantera dataskydd och integritetsskydd, med särskild hänsyn till unionens dataskyddslagstiftning, och skydda fysiska och juridiska personers kommersiella intressen. |
| --- | --- |

(6)

Enligt principerna om insyn, god förvaltning och demokratisk ansvarsskyldighet bör undersökningskommittéernas arbete och i synnerhet utfrågningarna vara offentliga. Undersökningskommittéerna bör emellertid även kunna förhandla inom stängda dörrar och upprätta lämpliga sekretessregler för att garantera att undersökningarna blir effektiva, skydda medlemsstaternas centrala intressen, garantera dataskydd och integritetsskydd, med särskild hänsyn till unionens dataskyddslagstiftning, och skydda fysiska och juridiska personers kommersiella intressen.

| (7) | Syftet med undersökningsrätten, som är en viktig del av de parlamentariska övervakningsbefogenheterna, är att avgöra hur det befintliga regelverket har tillämpats. Det är därför mycket viktigt att undersökningskommittéerna kan förlita sig på sakuppgifter som samlats in under undersökningens gång. I detta syfte bör en undersökningskommitté kunna höra EU-institutionernas medlemmar och medlemsstaternas regeringsmedlemmar, ta emot vittnesmål från Europeiska unionens eller medlemsstaternas tjänstemän och övriga anställda, ta emot vittnesmål från enskilda personer som är bosatta inom EU, begära in expertrapporter, begära in handlingar och utföra undersökningar på plats. |
| --- | --- |

(7)

Syftet med undersökningsrätten, som är en viktig del av de parlamentariska övervakningsbefogenheterna, är att avgöra hur det befintliga regelverket har tillämpats. Det är därför mycket viktigt att undersökningskommittéerna kan förlita sig på sakuppgifter som samlats in under undersökningens gång. I detta syfte bör en undersökningskommitté kunna höra EU-institutionernas medlemmar och medlemsstaternas regeringsmedlemmar, ta emot vittnesmål från Europeiska unionens eller medlemsstaternas tjänstemän och övriga anställda, ta emot vittnesmål från enskilda personer som är bosatta inom EU, begära in expertrapporter, begära in handlingar och utföra undersökningar på plats.

| (8) | Undersökningarna bör utföras med fullständig respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt principen om rättvisa. Berörda personer bör ha rätt att yttra sig om uppgifter som rör dem. |
| --- | --- |

(8)

Undersökningarna bör utföras med fullständig respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt principen om rättvisa. Berörda personer bör ha rätt att yttra sig om uppgifter som rör dem.

| (9) | Undersökningskommittéerna bör fullt ut respektera rättigheterna för de personer de kallar som vittnen, i enlighet med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(9)

Undersökningskommittéerna bör fullt ut respektera rättigheterna för de personer de kallar som vittnen, i enlighet med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (10) | Undersökningarna bör också beakta principen att slutsatserna från en undersökning endast bör grundas på fakta som har bevisvärde. Därför bör en undersökningskommitté särskilt ha rätt till att få tillgång till alla relevanta handlingar som unionens institutioner eller organ och medlemsstaterna förfogar över, eller om handlingen anses vara relevant för undersökningens resultat, handlingar från varje annan fysisk eller juridisk person. |
| --- | --- |

(10)

Undersökningarna bör också beakta principen att slutsatserna från en undersökning endast bör grundas på fakta som har bevisvärde. Därför bör en undersökningskommitté särskilt ha rätt till att få tillgång till alla relevanta handlingar som unionens institutioner eller organ och medlemsstaterna förfogar över, eller om handlingen anses vara relevant för undersökningens resultat, handlingar från varje annan fysisk eller juridisk person.

| (11) | Enligt principen om lojalt samarbete och åtagandet att bidra till upprätthållandet av unionens rättsordning bör berörda unionsinstitutioner eller unionsorgan och medlemsstater på begäran av en undersökningskommitté utse en tjänsteman eller annan anställd som de bemyndigar att uppträda inför undersökningskommittén. Vidare bör det vara möjligt för en undersökningskommitté att höra de kommissionsledamöter som ansvarar för det undersökta ärendet, om deras vittnesmål bedöms vara viktigt och nödvändigt för en verklig bedömning av ärendet. |
| --- | --- |

(11)

Enligt principen om lojalt samarbete och åtagandet att bidra till upprätthållandet av unionens rättsordning bör berörda unionsinstitutioner eller unionsorgan och medlemsstater på begäran av en undersökningskommitté utse en tjänsteman eller annan anställd som de bemyndigar att uppträda inför undersökningskommittén. Vidare bör det vara möjligt för en undersökningskommitté att höra de kommissionsledamöter som ansvarar för det undersökta ärendet, om deras vittnesmål bedöms vara viktigt och nödvändigt för en verklig bedömning av ärendet.

| (12) | För att garantera att undersökningskommitténs slutsatser grundas på fakta som har bevisvärde bör kommittén emellertid också ha rätt att begära att varje annan person som är bosatt i unionen ska höras. Vittnen bör vara skyldiga att besvara de frågor som ställs till dem beredvilligt, fullständigt och sanningsenligt. Om unionens tjänstemän och övriga anställda inte bemyndigas, enligt artiklarna 17 och 19 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska unionen, som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (5), och i artikel 11 i anställningsvillkoren för övriga anställda, som fastställs i samma förordning, att hörsamma undersökningskommitténs kallelser, inställa sig, avge utlåtanden och vittna personligen, bör den tjänsteman eller myndighet som ansvarar för beslutet att inte bemyndiga de berörda personerna inställa sig inför kommittén och ange skälen till sitt beslut. |
| --- | --- |

(12)

För att garantera att undersökningskommitténs slutsatser grundas på fakta som har bevisvärde bör kommittén emellertid också ha rätt att begära att varje annan person som är bosatt i unionen ska höras. Vittnen bör vara skyldiga att besvara de frågor som ställs till dem beredvilligt, fullständigt och sanningsenligt. Om unionens tjänstemän och övriga anställda inte bemyndigas, enligt artiklarna 17 och 19 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska unionen, som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (5), och i artikel 11 i anställningsvillkoren för övriga anställda, som fastställs i samma förordning, att hörsamma undersökningskommitténs kallelser, inställa sig, avge utlåtanden och vittna personligen, bör den tjänsteman eller myndighet som ansvarar för beslutet att inte bemyndiga de berörda personerna inställa sig inför kommittén och ange skälen till sitt beslut.

| (13) | Genom att ratificera fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samtyckte medlemsstaterna även till att ge Europaparlamentet rätt att undersöka påstådda överträdelser eller missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten. Medlemsstaterna bör följaktligen garantera att deras nationella myndigheter i enlighet med bestämmelserna i den nationella lagstiftningen bistår undersökningskommittéerna på lämpligt sätt så att dessa kan fullgöra sin uppgift. |
| --- | --- |

(13)

Genom att ratificera fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samtyckte medlemsstaterna även till att ge Europaparlamentet rätt att undersöka påstådda överträdelser eller missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten. Medlemsstaterna bör följaktligen garantera att deras nationella myndigheter i enlighet med bestämmelserna i den nationella lagstiftningen bistår undersökningskommittéerna på lämpligt sätt så att dessa kan fullgöra sin uppgift.

| (14) | För att stärka den demokratiska kontrollen på unionsnivå beviljas undersökningskommittéerna utökade befogenheter i enlighet med denna förordning. För att ge rättslig verkan åt dessa bestämmelser, göra undersökningarna effektivare och i högre grad anpassa dem till nationell parlamentarisk praxis bör denna förordning möjliggöra effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder i väldefinierade fall. Det bör ankomma på medlemsstaterna att se till att vissa överträdelser blir föremål för lämpliga påföljder enligt deras nationella lagstiftning och att de inleder lämpliga rättsliga förfaranden mot personer som har begått sådana överträdelser. |
| --- | --- |

(14)

För att stärka den demokratiska kontrollen på unionsnivå beviljas undersökningskommittéerna utökade befogenheter i enlighet med denna förordning. För att ge rättslig verkan åt dessa bestämmelser, göra undersökningarna effektivare och i högre grad anpassa dem till nationell parlamentarisk praxis bör denna förordning möjliggöra effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder i väldefinierade fall. Det bör ankomma på medlemsstaterna att se till att vissa överträdelser blir föremål för lämpliga påföljder enligt deras nationella lagstiftning och att de inleder lämpliga rättsliga förfaranden mot personer som har begått sådana överträdelser.

| (15) | Det är viktigt att respektera maktfördelningsläran, som föreskriver att den lagstiftande makten (parlamentet), den verkställande makten (regeringen) och den dömande makten (domstolarna) ska hållas i sär för att förhindra maktmissbruk. |
| --- | --- |

(15)

Det är viktigt att respektera maktfördelningsläran, som föreskriver att den lagstiftande makten (parlamentet), den verkställande makten (regeringen) och den dömande makten (domstolarna) ska hållas i sär för att förhindra maktmissbruk.

| (16) | Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(16)

Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Avsnitt 1

Syfte och allmänna bestämmelser om inrättandet av undersökningskommittéer

Artikel 1

Syfte

1.   Denna förordning fastställer närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets rätt att, vid fullgörandet av sina uppgifter och utan att det påverkar de befogenheter som fördragen tilldelar andra institutioner och organ, undersöka påstådda överträdelser eller missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten som orsakats av en unionsinstitution eller ett unionsorgan, av ett offentligt administrativt organ i en medlemsstat eller av en person som av unionslagstiftningen bemyndigats att genomföra denna lagstiftning.

2.   Bestämmelser om undersökningskommittéernas interna organisation ska fastställas i Europaparlamentets arbetsordning.

Artikel 2

Tillsättning av och mandat för undersökningskommittéer

1.   Europaparlamentet kan på de villkor och inom de gränser som fastställs i fördragen tillsätta en tillfällig undersökningskommitté.

2.   Europaparlamentet kan på begäran av en fjärdedel av sina ledamöter tillsätta en sådan undersökningskommitté.

3.   I beslutet om tillsättning av en undersökningskommitté ska kommitténs mandat fastställas, särskilt

| a) | sakfrågan och undersökningens syfte med hänvisning till de relevanta bestämmelserna i unionsrätten, |
| --- | --- |

a)

sakfrågan och undersökningens syfte med hänvisning till de relevanta bestämmelserna i unionsrätten,

| b) | undersökningskommitténs sammansättning, som ska utgöras av en balanserad representation av de politiska grupperna, |
| --- | --- |

b)

undersökningskommitténs sammansättning, som ska utgöras av en balanserad representation av de politiska grupperna,

| c) | tidsfristen för inlämnande av undersökningskommitténs rapport, som inte får överskrida 12 månader från och med kommitténs första sammanträde; denna tidsfrist kan efter ett motiverat beslut av Europaparlamentet förlängas två gånger med högst tre månader. |
| --- | --- |

c)

tidsfristen för inlämnande av undersökningskommitténs rapport, som inte får överskrida 12 månader från och med kommitténs första sammanträde; denna tidsfrist kan efter ett motiverat beslut av Europaparlamentet förlängas två gånger med högst tre månader.

Artikel 3

Upplösning av en undersökningskommitté

Undersökningskommittén ska upplösas

| a) | när den har överlämnat sin rapport, eller |
| --- | --- |

a)

när den har överlämnat sin rapport, eller

| b) | vid utgången för tidsfristen för överlämnandet av rapporten, eller, |
| --- | --- |

b)

vid utgången för tidsfristen för överlämnandet av rapporten, eller,

| c) | under alla omständigheter, vid utgången av valperioden. |
| --- | --- |

c)

under alla omständigheter, vid utgången av valperioden.

Artikel 4

Ny undersökning

En undersökningskommitté får inte tillsättas eller tillsättas på nytt angående en sak som redan varit föremål för undersökning av en undersökningskommitté förrän det har gått minst 12 månader sedan den förra undersökningskommittén upplöstes i enlighet med artikel 3 a eller 3 b; det krävs också att nya omständigheter har framkommit. En undersökningskommitté får emellertid alltid tillsättas om det framkommit nya, allvarliga omständigheter som anses kunna leda till att viktiga slutsatser ändras.

Avsnitt 2

Allmänna förfaranderegler

Artikel 5

Oförenlighet

1.   En undersökningskommitté får inte utreda en sak som är föremål för rättslig prövning vid en domstol, så länge som den rättsliga prövningen inte är avslutad.

2.   Om rättsliga förfaranden rörande den aktuella sakfrågan inleds efter det att en undersökningskommitté har tillsatts ska Europaparlamentet undersöka huruvida det är nödvändigt att avbryta kommitténs undersökning under den tid då det rättsliga förfarandet pågår i enlighet med artikel 226 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Den tidsperiod då undersökningen avbryts ska inte räknas in i den tidsfrist som avses i artikel 2.3 c.

3.   Inom en tidsfrist på två månader, antingen efter inrättandet av en undersökningskommitté eller efter det att kommissionen har informerats om att undersökningskommittén har förelagts ett påstående om att en medlemsstat har överträtt unionslagstiftningen, får kommissionen underrätta Europaparlamentet om att en sak som är hänskjuten till en undersökningskommitté är underkastad ett förberedande unionsförfarande. I detta fall ska undersökningskommittén vidta alla nödvändiga åtgärder för att kommissionen fullt ut ska kunna utöva de befogenheter den tilldelats i enlighet med fördragen.

Artikel 6

Offentliga förhandlingar

1.   Undersökningskommitténs förhandlingar, särskilt utfrågningar som anordnas av kommittén, ska vara offentliga.

2.   Förhandlingarna kan undantagsvis ske inom stängda dörrar på begäran av en fjärdedel av ledamöterna av undersökningskommittén, eller på begäran av en unionsinstitution eller ett unionsorgan eller berörda nationella myndigheter. Om en person som avlägger vittnesmål eller en expert begär att höras inom stängda dörrar ska undersökningskommittén ta ställning till denna begäran och de påstådda skälen till det inom stängda dörrar.

De sekretessbelagda uppgifter som avses i artikel 8 ska behandlas inom stängda dörrar.

Artikel 7

Personer som omnämns i förbindelse med en undersökning

Om omnämnandet av en person i förbindelse med en undersökning kan åsamka denne skada ska undersökningskommittén underrätta personen om detta. Undersökningskommittén ska höra en sådan person om han eller hon så begär.

Artikel 8

Sekretess

1.   De upplysningar som den tillfälliga undersökningskommittén samlar in får endast användas för att fullgöra dess uppgifter. Upplysningarna får inte offentliggöras om de innehåller sekretessbelagda uppgifter eller uppgifter av konfidentiell natur. Sekretessbelagda uppgifter ska behandlas och skyddas av Europaparlamentet i enlighet med dess interna regler för ”säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter” och andra sekretessbelagda uppgifter som inte säkerhetsklassificerats.

2.   Punkt 1 gäller även för offentliggörande av upplysningar som

| a) | skulle undergräva dataskyddet och integritetsskyddet, särskilt när det gäller unionens lagstiftning om skydd av personuppgifter, eller |
| --- | --- |

a)

skulle undergräva dataskyddet och integritetsskyddet, särskilt när det gäller unionens lagstiftning om skydd av personuppgifter, eller

| b) | undergräva en fysisk eller juridisk persons affärsintressen, inklusive immateriella rättigheter, eller |
| --- | --- |

b)

undergräva en fysisk eller juridisk persons affärsintressen, inklusive immateriella rättigheter, eller

| c) | åsamka unionens eller en eller flera av dess medlemsstaters intressen betydande skada. |
| --- | --- |

c)

åsamka unionens eller en eller flera av dess medlemsstaters intressen betydande skada.

3.   Medlemmarna av den tillfälliga undersökningskommittén och varje annan person som i sin tjänsteutövning får kännedom om sakförhållanden, information, kunskap, dokument eller annat där sekretess gäller i enlighet med en medlemsstats eller unionsinstitutions bestämmelser är skyldig att bibehålla denna sekretess gentemot obehöriga personer och allmänheten, även efter att deras tjänsteutövning har upphört.

Artikel 9

Samarbete

Unionens institutioner och organ och medlemsstaternas nationella myndigheter, som ska agera i enlighet med bestämmelserna i unionslagstiftningen och den nationella lagstiftningen, ska hjälpa undersökningskommittén att fullgöra sina uppgifter i enlighet med principen om lojalt samarbete.

Artikel 10

Meddelanden

Alla meddelanden till medlemsstaternas nationella myndigheter för genomförandet av denna förordning ska gå via medlemsstaternas fasta representationer vid Europeiska unionen.

Artikel 11

Resultat av undersökningar

1.   Undersökningskommitténs slutrapport ska överlämnas till Europaparlamentet.

2.   Kommitténs slutrapport får innehålla en minoritetsreservation, förutsatt att minst en fjärdedel av kommitténs ledamöter stöder minoritetsreservationen.

3.   Europaparlamentet får överlämna de rekommendationer som det har antagit på grundval av slutrapporten till unionsinstitutionerna eller unionsorganen eller till medlemsstaterna för vidarebefordran till de behöriga myndigheterna.

Avsnitt 3

Undersökningar

Artikel 12

Utförande av undersökningar

1.   För att företa undersökningar inom ramen för sitt uppdrag får undersökningskommittén, om inte annat sägs i artiklarna 14 till 18,

| — | höra medlemmar av unionens institutioner och regeringsmedlemmar från medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

höra medlemmar av unionens institutioner och regeringsmedlemmar från medlemsstaterna,

| — | ta emot vittnesmål från tjänstemän och andra anställda i unionen eller medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

ta emot vittnesmål från tjänstemän och andra anställda i unionen eller medlemsstaterna,

| — | ta emot vittnesmål från andra personer som är bosatta i unionen, |
| --- | --- |

—

ta emot vittnesmål från andra personer som är bosatta i unionen,

| — | begära in expertrapporter, |
| --- | --- |

—

begära in expertrapporter,

| — | begära in handlingar, |
| --- | --- |

—

begära in handlingar,

| — | utföra undersökningar på plats. |
| --- | --- |

—

utföra undersökningar på plats.

2.   Undersökningskommittén får be nationella myndigheter om hjälp under sina undersökningar.

3.   Om påstådda överträdelser eller missförhållanden i samband med tillämpningen av unionsrätten involverar ett eventuellt ansvar hos ett organ eller en myndighet i medlemsstaterna kan undersökningskommittén uppmana parlamentet i den berörda medlemsstaten att samarbeta i undersökningen.

Europaparlamentet kan i det syftet ingå interparlamentariska avtal med medlemsstaternas parlament.

Artikel 13

Undersökningar på plats

Undersökningskommittén får genomföra undersökningar på plats. Dessa undersökningar ska i förekommande fall genomföras i samarbete med de nationella myndigheterna i enlighet med nationell lagstiftning.

Artikel 14

Begäran om handlingar

1.   Unionsinstitutionerna och unionsorganen ska på undersökningskommitténs begäran tillhandahålla undersökningskommittén alla relevanta handlingar som de förfogar över.

2.   Medlemsstaternas myndigheter ska på begäran av undersökningskommittén tillhandahålla alla relevanta handlingar som de förfogar över i enlighet med bestämmelserna i nationell lagstiftning och på de villkor som anges i artikel 346.1 a och b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

3.   Undersökningskommittén får begära att varje annan berörd fysisk eller juridisk person ska tillhandahålla sådana handlingar som den anser nödvändiga för att på ett tillfredsställande sätt genomföra en undersökning. Sådana personer ska utan att det påverkar deras skyldigheter enligt unionsrätten och nationell lag rätta sig efter kommitténs begäran. De kan hävda de rättigheter de skulle åtnjuta enligt nationell lagstiftning i händelse av beslag av föremål av nationella brottsbekämpande myndigheter.

4.   I begäran om handlingar ska följande uppgifter anges: rättslig grund och syfte med begäran, vilka handlingar som efterfrågas samt tidsfrist för tillhandahållande av handlingarna. I begäran ska också anges eventuella följder av en ogrundad vägran att tillhandahålla de begärda handlingarna.

Artikel 15

Vittnen

1.   Med enskild individ avses i denna förordning en fysisk person som avger vittnesmål i en utfrågning inför en undersökningskommitté i enlighet med bestämmelserna i denna artikel.

Undersökningskommittén får begära att varje person som är bosatt i Europeiska unionen deltar i en utfrågning inför undersökningskommittén, om detta är nödvändigt för att den ska kunna fullgöra sina uppgifter

Begäran ska alltid innehålla uppgifter om den berörda enskilda individens förnamn, efternamn och adress och ska också ange exakt ämne för förhöret samt skälen till att undersökningskommittén vill höra den enskilda individen. Undersökningskommittén ska översända kallelsen till den behöriga nationella myndigheten i den medlemsstat där den enskilda individen är bosatt eller har sin hemvist i enlighet med artikel 10. I enlighet med principen om lojalt samarbete och de relevanta lagbestämmelserna ska den behöriga nationella myndigheten kalla den enskilda individen att inställa sig inför undersökningskommittén.

2.   De enskilda individerna ska beredvilligt, fullständigt och sanningsenligt besvara de frågor som ställs till dem av undersökningskommitténs ledamöter. De får åberopa den rätt att vägra avge vittnesmål som de skulle åtnjuta om de hade begärt att höras av en parlamentarisk undersökningskommitté eller ett liknande organ i sin bosättningsmedlemsstat, eller – i avsaknad av en sådan kommitté eller ett sådant organ – i den medlemsstat där utfrågningen hålls.

De enskilda individerna ska i förväg informeras om sina rättigheter och skyldigheter och om eventuella följder av en ogrundad vägran att bevilja begäran att höras, avgivande av falskt vittnesmål eller bestickning av enskilda individer.

Artikel 16

Vittnesmål av medlemmar av unionens institutioner och regeringsmedlemmar från medlemsstaterna

Undersökningskommittén kan uppmana unionens institutioner – med undantag av Europeiska unionens domstol – eller medlemsstaternas regeringar att utse en eller flera av sina medlemmar att delta i kommitténs arbete, förutsatt att deras vittnesmål bedöms vara viktigt och nödvändigt för en verklig bedömning av ärendet.

Efter en begäran enligt första stycket ska kommissionen utse en eller flera kommissionsledamöter med ansvar för ärendet att uppträda inför undersökningskommittén.

Artikel 17

Tjänstemän och andra anställda i unionen eller medlemsstaterna

1.   Undersökningskommittén kan uppmana en unionsinstitution eller ett unionsorgan att utse en eller flera av sina tjänstemän eller andra anställda att delta i kommitténs arbete.

Unionsinstitutionerna eller unionsorganen ska utse de tjänstemän eller andra anställda som de bemyndigar att uppträda inför undersökningskommittén.

2.   Undersökningskommittén får kalla en särskild tjänsteman eller annan anställd i unionen att vittna i en fråga som är förknippad med hans eller hennes yrkesmässiga plikter om den anser att det är nödvändigt att höra den personen för att den ska kunna fullgöra sin uppgift. Om den berörda tjänstemannen eller annan anställd inte är bemyndigad i enlighet med artiklarna 17 och 19 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska gemenskapen och artikel 11 i anställningsvillkoren för övriga anställda i dessa gemenskaper att hörsamma kommitténs kallelser, inställa sig till förhör och personligen avge utlåtande eller vittnesmål, ska den tjänsteman eller myndighet som är ansvarig för att neka detta bemyndigande inställa sig inför undersökningskommittén och förklara skälen till detta.

3.   Undersökningskommittén får begära att medlemsstaterna utser en eller flera av sina tjänstemän att delta i dess förfaranden.

4.   De berörda medlemsstaterna ska utse de tjänstemän som de bemyndigat att inställa sig inför undersökningskommittén, om inte annat följer av den berörda medlemsstatens lagstiftning.

De berörda tjänstemännen ska yttra sig på sina regeringars vägnar och efter instruktion från dessa. De ska fortsätta att vara bundna av de förpliktelser som följer av de för dem gällande föreskrifterna.

Om en sådan tjänsteman inte bemyndigats att avge vittnesmål inför undersökningskommittén ska en företrädare som getts befogenhet att fatta bindande beslut för denna medlemsstats regering inställa sig inför kommittén och förklara skälen till detta.

Artikel 18

Experter

1.   Undersökningskommittén får besluta att rapporter ska inhämtas från en eller flera experter. I beslutet om anlitande av experter ska kommittén ange experternas uppgifter samt tidsfrister för inlämnandet av rapporter.

2.   Experter får endast yttra sig i frågor som uttryckligen har hänskjutits till dem.

3.   Undersökningskommittén kan på förslag från en expert begära att en person som är bosatt i Europeiska unionen ska höras i enlighet med artiklarna 15 till 17.

4.   Efter det att experten har avgett sin rapport kan han eller hon höras av undersökningskommittén.

Artikel 19

Påföljder

1.   Vägran eller underlåtande att fullgöra de skyldigheter som fastställs i denna förordning ska noteras formellt.

Europaparlamentets talman kan helt eller delvis meddela innehållet i en sådan not och ska se till att det innehåll som meddelats även offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Medlemsstaterna ska se till att följande överträdelser av denna förordning är föremål för lämpliga påföljder enligt sin nationella lagstiftning:

| — | Ogrundad vägran att tillhandahålla begärda handlingar. |
| --- | --- |

—

Ogrundad vägran att tillhandahålla begärda handlingar.

| — | Ogrundad vägran från enskilda individers sida att hörsamma begäran om att höras. |
| --- | --- |

—

Ogrundad vägran från enskilda individers sida att hörsamma begäran om att höras.

| — | Avgivande av falskt vittnesmål. |
| --- | --- |

—

Avgivande av falskt vittnesmål.

| — | Bestickning av enskilda individer. |
| --- | --- |

—

Bestickning av enskilda individer.

Påföljderna ska vara effektiva, proportionerliga och avskräckande samt motsvara de påföljder som tillämpas för motsvarande överträdelser i samband med undersökningskommittéers arbete i de nationella parlamenten.

3.   När en person skäligen misstänks för att ha begått någon av de överträdelser som anges i punkt 2 ska den medlemsstat där personen är bosatt vidta lämpliga rättsliga åtgärder mot honom eller henne i enlighet med nationell lagstiftning.

Artikel 20

Kostnader

Kostnader för resa och uppehälle för ledamöter och tjänstemän eller andra anställda vid unionens institutioner och organ ska täckas av dessa institutioner och organ. Kostnader för resa och uppehälle för andra personer som hörs av en undersökningskommitté ska ersättas av Europaparlamentet i enlighet med gällande tak för utfrågning av experter.

Avsnitt 4

Slutbestämmelser

Artikel 21

Upphävande

Beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG ska upphöra att gälla.

Artikel 22

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska börja tillämpas ... (6).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Talmannen

---

(1)  EUT ...

1

(2)  EUT ...

2

(3)  EGT L 78, 6.4.1995, s. 1.

3

(4)  Dom i de förenade målen 281, 283–285 och 287/85, Tyskland, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket mot kommissionen, REG 1987, s. 3203, punkt 28.

4

Tyskland, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket mot kommissionen

(5)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

5

(6)  EUT: Vänligen för in följande datum: tolv månader efter förordningens ikraftträdande.

6

---

Torsdagen den 24 maj 2012

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/51

---

Torsdagen den 24 maj 2012Situationen i Ukraina, fallet med Julia Tymosjenko

P7_TA(2012)0221

Europaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om Ukraina (2012/2658(RSP))

2013/C 264 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina, särskilt resolutionerna av den 9 juni 2011 (1), 27 oktober 2011 (2) och 1 december 2011 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina, särskilt resolutionerna av den 9 juni 2011 (1), 27 oktober 2011 (2) och 1 december 2011 (3),

| — | med beaktande av resolutionen av den 3 april 2012 från den parlamentariska församlingen Euronest om situationen för Julia Tymosjenko, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 3 april 2012 från den parlamentariska församlingen Euronest om situationen för Julia Tymosjenko,

| — | med beaktande av uttalandet av den 26 april 2012 från den vice ordföranden/höga representanten Catherine Ashton om situationen för Julia Tymosjenko, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 26 april 2012 från den vice ordföranden/höga representanten Catherine Ashton om situationen för Julia Tymosjenko,

| — | med beaktande av uttalandet av den 4 maj 2012 från Androulla Vassiliou, kommissionsledamot med ansvar för idrott, om fotbolls-EM 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 4 maj 2012 från Androulla Vassiliou, kommissionsledamot med ansvar för idrott, om fotbolls-EM 2012,

| — | med beaktande av uttalandet av den 9 maj 2012 från Polens president Bronisław Komorowski om att fotbolls-EM 2012 bör äga rum, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 9 maj 2012 från Polens president Bronisław Komorowski om att fotbolls-EM 2012 bör äga rum,

| — | med beaktande av framstegsrapporten av den 15 maj 2012 om genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av framstegsrapporten av den 15 maj 2012 om genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken (4),

| — | med beaktande av slutsatserna från mötet den 15 maj 2012 i samarbetsrådet EU–Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från mötet den 15 maj 2012 i samarbetsrådet EU–Ukraina,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaring som utfärdades vid toppmötet i Prag den 7 maj 2009 om det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaring som utfärdades vid toppmötet i Prag den 7 maj 2009 om det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av slutförandet av förhandlingarna mellan EU och Ukraina om associeringsavtalet, även förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsområde samt paraferingen av avtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförandet av förhandlingarna mellan EU och Ukraina om associeringsavtalet, även förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsområde samt paraferingen av avtalet,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Ukraina, som trädde i kraft den 1 mars 1998 (5), och av de pågående förhandlingarna om ett associeringsavtal avsett att ersätta partnerskaps- och samarbetsavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Ukraina, som trädde i kraft den 1 mars 1998 (5), och av de pågående förhandlingarna om ett associeringsavtal avsett att ersätta partnerskaps- och samarbetsavtalet,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ukraina är en strategiskt viktig granne för EU, och Ukrainas storlek, resurser, befolkning och geografiska läge ger landet en särställning i Europa och gör det till en viktig regional aktör som i betydande grad påverkar säkerheten, stabiliteten och välståndet i hela vår världsdel och som därför bör ta sin del av det politiska ansvaret. |
| --- | --- |

A.

Ukraina är en strategiskt viktig granne för EU, och Ukrainas storlek, resurser, befolkning och geografiska läge ger landet en särställning i Europa och gör det till en viktig regional aktör som i betydande grad påverkar säkerheten, stabiliteten och välståndet i hela vår världsdel och som därför bör ta sin del av det politiska ansvaret.

| B. | Situationen för de mänskliga rättigheterna i Ukraina, respekten för medborgerliga och grundläggande friheter, rättsstatsprincipen samt införandet av rättvisa, opartiska och oberoende rättegångar, samt landets fokus på interna reformer, utgör nödvändiga förutsättningar för en vidareutveckling av förbindelserna mellan EU och Ukraina. |
| --- | --- |

B.

Situationen för de mänskliga rättigheterna i Ukraina, respekten för medborgerliga och grundläggande friheter, rättsstatsprincipen samt införandet av rättvisa, opartiska och oberoende rättegångar, samt landets fokus på interna reformer, utgör nödvändiga förutsättningar för en vidareutveckling av förbindelserna mellan EU och Ukraina.

| C. | Undertecknandet av associeringsavtalet mellan EU och Ukraina, däribland ett djupgående och brett frihandelsområde, kommer att bli viktigt för Ukrainas europeiska utsikter. Ju mer Ukraina delar EU:s gemensamma värden och ju mer landet genomför reformer i avtalets anda, desto djupare kommer dess förbindelser med EU stegvis att bli. Det är också av stor vikt för EU att rättsstatsområdet och välståndet sprider sig över östgränsen, som till stor del utgörs av gränsen med Ukraina. |
| --- | --- |

C.

Undertecknandet av associeringsavtalet mellan EU och Ukraina, däribland ett djupgående och brett frihandelsområde, kommer att bli viktigt för Ukrainas europeiska utsikter. Ju mer Ukraina delar EU:s gemensamma värden och ju mer landet genomför reformer i avtalets anda, desto djupare kommer dess förbindelser med EU stegvis att bli. Det är också av stor vikt för EU att rättsstatsområdet och välståndet sprider sig över östgränsen, som till stor del utgörs av gränsen med Ukraina.

| D. | En genomgripande reform av delar av rättsväsendet har ännu inte genomförts i Ukraina och inte heller åtgärder för att garantera respekten för att brottsutredningar och åtal ska ske i laga ordning eller principen om rättvisa, opartiska och oberoende rättsliga förfaranden. Dessa reformer måste utvecklas i nära samarbete med Venedigkommissionen. Avgörandet gällande kassationsöverklagandet i Tymosjenkomålet mot domen från distriktsdomstolen i Petjersk, Kiev, väntas den 26 juni 2012. |
| --- | --- |

D.

En genomgripande reform av delar av rättsväsendet har ännu inte genomförts i Ukraina och inte heller åtgärder för att garantera respekten för att brottsutredningar och åtal ska ske i laga ordning eller principen om rättvisa, opartiska och oberoende rättsliga förfaranden. Dessa reformer måste utvecklas i nära samarbete med Venedigkommissionen. Avgörandet gällande kassationsöverklagandet i Tymosjenkomålet mot domen från distriktsdomstolen i Petjersk, Kiev, väntas den 26 juni 2012.

| E. | Den 11 oktober 2011 dömdes Ukrainas före detta premiärminister Julia Tymosjenko till sju års fängelse, och rättegångarna mot andra högt uppsatta företrädare för den tidigare regeringen kan inte accepteras och utgör ett utslag av selektiv rättvisa. Allvarliga brister har konstaterats i fråga om rättsväsendets oberoende och frånvaron av reformer i alla aspekter av det rättsliga skeendet: åtal, rättegång, dom, frihetsberövande och överklagande. |
| --- | --- |

E.

Den 11 oktober 2011 dömdes Ukrainas före detta premiärminister Julia Tymosjenko till sju års fängelse, och rättegångarna mot andra högt uppsatta företrädare för den tidigare regeringen kan inte accepteras och utgör ett utslag av selektiv rättvisa. Allvarliga brister har konstaterats i fråga om rättsväsendets oberoende och frånvaron av reformer i alla aspekter av det rättsliga skeendet: åtal, rättegång, dom, frihetsberövande och överklagande.

| F. | EU fortsätter att understryka att rättsstatsprincipen måste respekteras. Hit hör också att rättegångarna ska vara rättvisa, opartiska och oberoende och inte får ge intryck av att rättsliga åtgärder tillgrips selektivt. EU anser att dessa principer är särskilt viktiga i ett land som strävar efter ett mera djupgående avtalsförhållande som bygger på politisk associering. |
| --- | --- |

F.

EU fortsätter att understryka att rättsstatsprincipen måste respekteras. Hit hör också att rättegångarna ska vara rättvisa, opartiska och oberoende och inte får ge intryck av att rättsliga åtgärder tillgrips selektivt. EU anser att dessa principer är särskilt viktiga i ett land som strävar efter ett mera djupgående avtalsförhållande som bygger på politisk associering.

| G. | Korruption och maktmissbruk är fortfarande mycket utbredda fenomen i Ukraina och måste bemötas otvetydigt av myndigheterna genom att de ansvariga ställs inför rätta. Åtal och utredningar måste vara rättvisa och oberoende och får inte underordnas politiska syften. |
| --- | --- |

G.

Korruption och maktmissbruk är fortfarande mycket utbredda fenomen i Ukraina och måste bemötas otvetydigt av myndigheterna genom att de ansvariga ställs inför rätta. Åtal och utredningar måste vara rättvisa och oberoende och får inte underordnas politiska syften.

| H. | Den danska Helsingforskommittén för mänskliga rättigheter, som har övervakat de rättsliga förfarandena i fallet Julia Tymosjenko, påtalade i sin preliminära rapport att det ukrainska straffrättsliga systemet har grundläggande brister som har inverkat negativt på skyddet för enskilda mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

H.

Den danska Helsingforskommittén för mänskliga rättigheter, som har övervakat de rättsliga förfarandena i fallet Julia Tymosjenko, påtalade i sin preliminära rapport att det ukrainska straffrättsliga systemet har grundläggande brister som har inverkat negativt på skyddet för enskilda mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.

| I. | Ukrainas europeiska utsikter måste baseras på en politik med systematiska och oåterkalleliga reformer på ett antal viktiga institutionella, politiska, ekonomiska och sociala områden. Viktiga reformer har redan genomförts, eller håller på att genomföras, medan andra fortfarande måste införas. Den ram som skapas genom associeringsavtalet kommer att ge Ukraina ett viktigt verktyg för modernisering, en färdplan för de inhemska reformerna samt ett verktyg för nationell försoning. Detta kommer att hjälpa landet att vända den senaste tidens negativa utveckling, överbrygga de befintliga klyftorna i det ukrainska samhället och ena landet kring målet om europeiska framtidsutsikter, grundat på demokratiska värden, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och goda styrelseformer. |
| --- | --- |

I.

Ukrainas europeiska utsikter måste baseras på en politik med systematiska och oåterkalleliga reformer på ett antal viktiga institutionella, politiska, ekonomiska och sociala områden. Viktiga reformer har redan genomförts, eller håller på att genomföras, medan andra fortfarande måste införas. Den ram som skapas genom associeringsavtalet kommer att ge Ukraina ett viktigt verktyg för modernisering, en färdplan för de inhemska reformerna samt ett verktyg för nationell försoning. Detta kommer att hjälpa landet att vända den senaste tidens negativa utveckling, överbrygga de befintliga klyftorna i det ukrainska samhället och ena landet kring målet om europeiska framtidsutsikter, grundat på demokratiska värden, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och goda styrelseformer.

| J. | Ukraina står som värd för fotbolls-EM 2012 tillsammans med Polen i juni. Hittills har högt uppsatta politiker i Europa uppgett att de inte kommer att närvara vid matcherna som hålls i Ukraina, men har inte uppmanat till bojkott av matcherna i fotbolls-EM. |
| --- | --- |

J.

Ukraina står som värd för fotbolls-EM 2012 tillsammans med Polen i juni. Hittills har högt uppsatta politiker i Europa uppgett att de inte kommer att närvara vid matcherna som hålls i Ukraina, men har inte uppmanat till bojkott av matcherna i fotbolls-EM.

| 1. | Europaparlamentet understryker att ett av dess centrala utrikespolitiska mål är att förbättra och utveckla förbindelserna med Ukraina och stärka den europeiska grannskapspolitiken, som syftar till att främja de berörda ländernas politiska, ekonomiska och kulturella förbindelser med EU och dess medlemsstater. Parlamentet betonar att undertecknandet och ratificeringen av associeringsavtalet och dess verkningsfulla genomförande kräver en förbättrad situation för de mänskliga rättigheterna, däribland en avkriminalisering av politiska beslut inom ramen för en reformerad brottsbalk, rättstatsprinciper, djupgående demokrati, och där målet är att få ett slut på förtrycket av den politiska oppositionen och få till stånd fria, rättvisa och öppna val. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att ett av dess centrala utrikespolitiska mål är att förbättra och utveckla förbindelserna med Ukraina och stärka den europeiska grannskapspolitiken, som syftar till att främja de berörda ländernas politiska, ekonomiska och kulturella förbindelser med EU och dess medlemsstater. Parlamentet betonar att undertecknandet och ratificeringen av associeringsavtalet och dess verkningsfulla genomförande kräver en förbättrad situation för de mänskliga rättigheterna, däribland en avkriminalisering av politiska beslut inom ramen för en reformerad brottsbalk, rättstatsprinciper, djupgående demokrati, och där målet är att få ett slut på förtrycket av den politiska oppositionen och få till stånd fria, rättvisa och öppna val.

| 2. | Europaparlamentet betonar att de nuvarande problemen i förbindelserna mellan Ukraina och EU kan lösas endast om de ukrainska myndigheterna visar en tydlig vilja att införa och driva igenom de nödvändiga reformerna, särskilt i rätts- och domstolsväsendet, för att till fullo efterleva principerna om demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och minoriteters rättigheter samt rättsstatsprincipen. Parlamentet vill att denna reformprocess får aktivt och verksamt stöd från institutionerna i EU och Europarådet samt dess Venedigkommission. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att de nuvarande problemen i förbindelserna mellan Ukraina och EU kan lösas endast om de ukrainska myndigheterna visar en tydlig vilja att införa och driva igenom de nödvändiga reformerna, särskilt i rätts- och domstolsväsendet, för att till fullo efterleva principerna om demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och minoriteters rättigheter samt rättsstatsprincipen. Parlamentet vill att denna reformprocess får aktivt och verksamt stöd från institutionerna i EU och Europarådet samt dess Venedigkommission.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker på nytt sin oro över att de rättsliga förfarandena mot tidigare och nuvarande höga regeringstjänstemän inte genomförs i enlighet med europeiska standarder för rättvisa, opartiskhet, öppenhet och oberoende. Parlamentet uppmanar till ett villkorslöst och omedelbart frigivande av alla politiska fångar, däribland ledare för oppositionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker på nytt sin oro över att de rättsliga förfarandena mot tidigare och nuvarande höga regeringstjänstemän inte genomförs i enlighet med europeiska standarder för rättvisa, opartiskhet, öppenhet och oberoende. Parlamentet uppmanar till ett villkorslöst och omedelbart frigivande av alla politiska fångar, däribland ledare för oppositionen.

| 4. | Europaparlamentet beklagar domen mot f.d. premiärminister Julia Tymosjenko. Parlamentet betonar att en starkare rättsstat, ett oberoende rättsväsen och trovärdig korruptionsbekämpning är en förutsättning inte bara för att fördjupa förbindelserna mellan EU och Ukraina utan även för att befästa demokratin i Ukraina. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar domen mot f.d. premiärminister Julia Tymosjenko. Parlamentet betonar att en starkare rättsstat, ett oberoende rättsväsen och trovärdig korruptionsbekämpning är en förutsättning inte bara för att fördjupa förbindelserna mellan EU och Ukraina utan även för att befästa demokratin i Ukraina.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att skilja på politiskt och kriminellt ansvar och att ändra den nuvarande brottsbalken i enlighet därmed. Parlamentet understryker att den demokratiska kampen för politiska beslut ska föras i parlamentet och med väljarnas deltagande i fria val, och att denna kamp inte får tillintetgöras av personligt eller politiskt motiverade handlingar som åtal och förfalskade domar i brottmålsdomstolar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att skilja på politiskt och kriminellt ansvar och att ändra den nuvarande brottsbalken i enlighet därmed. Parlamentet understryker att den demokratiska kampen för politiska beslut ska föras i parlamentet och med väljarnas deltagande i fria val, och att denna kamp inte får tillintetgöras av personligt eller politiskt motiverade handlingar som åtal och förfalskade domar i brottmålsdomstolar.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att klargöra situationen för de politiska fångarna innan valkampanjen inleds. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att klargöra situationen för de politiska fångarna innan valkampanjen inleds.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att säkerställa opartiskhet och öppenhet i kassationsförhandlingarna i Tymosjenkomålet, som bör bedrivas i linje med europeiska standarder för rättvisa rättsliga normer och rättspraxis, samt kräver ett slut på tillämpningen av selektiv rättvisa riktad mot politiska och andra motståndare. Parlamentet beklagar djupt beslutet i Ukrainas högsta specialdomstol för brott- och civilmål om att skjuta upp avgörandet om kassationsprövningen av Tymosjenkomålet i fråga om det beslut som fattats av distriktsdomstolen i Petjersk, Kiev. Parlamentet noterar att kassationsutfrågningen i fallet Julia Tymosjenko ajournerades till den 26 juni 2012. Parlamentet anser att en sådan fördröjning är beklaglig och varnar för att de vederbörliga rättsliga förfarandena förhalas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att säkerställa opartiskhet och öppenhet i kassationsförhandlingarna i Tymosjenkomålet, som bör bedrivas i linje med europeiska standarder för rättvisa rättsliga normer och rättspraxis, samt kräver ett slut på tillämpningen av selektiv rättvisa riktad mot politiska och andra motståndare. Parlamentet beklagar djupt beslutet i Ukrainas högsta specialdomstol för brott- och civilmål om att skjuta upp avgörandet om kassationsprövningen av Tymosjenkomålet i fråga om det beslut som fattats av distriktsdomstolen i Petjersk, Kiev. Parlamentet noterar att kassationsutfrågningen i fallet Julia Tymosjenko ajournerades till den 26 juni 2012. Parlamentet anser att en sådan fördröjning är beklaglig och varnar för att de vederbörliga rättsliga förfarandena förhalas.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de ukrainska myndigheterna att säkra full respekt för samtliga politiska fångars, inbegripet Julia Tymosjenkos, Jurij Lutsenkos och Valerij Ivasjtjenkos, rätt till adekvat läkarvård vid en lämplig institution liksom deras rätt att få tillgång till sina advokater utan några inskränkningar samt deras rätt att få ta emot besök av släktingar och andra personer såsom EU-ambassadörer. Parlamentet betonar behovet av att Ukraina fullt ut respekterar de rättsliga och mänskliga rättigheterna för åtalade och häktade, inbegripet deras rätt till läkarvård, i överensstämmelse med internationella normer. Parlamentet fördömer bruket av det våld som fängelsepersonal har utsatt Julia Tymosjenko för och påminner om Ukrainas skyldighet att omedelbart och opartiskt granska varje klagomål gällande tortyr eller andra former av grym, omänsklig eller förnedrande behandling. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de ukrainska myndigheterna att säkra full respekt för samtliga politiska fångars, inbegripet Julia Tymosjenkos, Jurij Lutsenkos och Valerij Ivasjtjenkos, rätt till adekvat läkarvård vid en lämplig institution liksom deras rätt att få tillgång till sina advokater utan några inskränkningar samt deras rätt att få ta emot besök av släktingar och andra personer såsom EU-ambassadörer. Parlamentet betonar behovet av att Ukraina fullt ut respekterar de rättsliga och mänskliga rättigheterna för åtalade och häktade, inbegripet deras rätt till läkarvård, i överensstämmelse med internationella normer. Parlamentet fördömer bruket av det våld som fängelsepersonal har utsatt Julia Tymosjenko för och påminner om Ukrainas skyldighet att omedelbart och opartiskt granska varje klagomål gällande tortyr eller andra former av grym, omänsklig eller förnedrande behandling.

| 9. | Europaparlamentet kräver att de ukrainska myndigheterna tillsätter en oberoende och opartisk internationell juridisk panel som ska rapportera om de eventuella kränkningarna av de grundläggande rättigheterna och friheterna i fallen med Julia Tymosjenko och andra medlemmar i hennes regering. Parlamentet noterar med glädje resultatet av mötet mellan Europaparlamentets talman Martin Schulz och Ukrainas premiärminister Mykola Azarov, och förväntar sig att de ukrainska myndigheterna reagerar på det överenskomna förslaget genom att tillhandahålla riktlinjer för dess snabba genomförande så att man dels kan garantera att Ukrainas före detta premiärminister Julia Tymosjenko får adekvat läkarvård (detta i samarbete med och med stöd av det medicinska teamet från Charité), dels kan garantera att överklagande- och kassationsförfarandena och de kommande rättegångarna mot henne blir föremål för rättslig prövning av en auktoritativ och behörig instans inom EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kräver att de ukrainska myndigheterna tillsätter en oberoende och opartisk internationell juridisk panel som ska rapportera om de eventuella kränkningarna av de grundläggande rättigheterna och friheterna i fallen med Julia Tymosjenko och andra medlemmar i hennes regering. Parlamentet noterar med glädje resultatet av mötet mellan Europaparlamentets talman Martin Schulz och Ukrainas premiärminister Mykola Azarov, och förväntar sig att de ukrainska myndigheterna reagerar på det överenskomna förslaget genom att tillhandahålla riktlinjer för dess snabba genomförande så att man dels kan garantera att Ukrainas före detta premiärminister Julia Tymosjenko får adekvat läkarvård (detta i samarbete med och med stöd av det medicinska teamet från Charité), dels kan garantera att överklagande- och kassationsförfarandena och de kommande rättegångarna mot henne blir föremål för rättslig prövning av en auktoritativ och behörig instans inom EU.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att Tymosjenko på egen begäran har flyttats från Katjanivska-fängelset till sjukhuset, och uppmärksammar att hon nyligen fick besök av internationella medicinska experter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att Tymosjenko på egen begäran har flyttats från Katjanivska-fängelset till sjukhuset, och uppmärksammar att hon nyligen fick besök av internationella medicinska experter.

| 11. | Europaparlamentet kräver att alla rättsliga förfaranden mot tidigare och nuvarande högt uppsatta regeringstjänstemän genomförs i enlighet med europeiska standarder för rättvisa, opartiskhet, öppenhet och oberoende. Parlamentet fördömer att de ukrainska myndigheterna väcker ny politiskt motiverad talan mot Julia Tymosjenko och andra, i strid mot rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet kräver att alla rättsliga förfaranden mot tidigare och nuvarande högt uppsatta regeringstjänstemän genomförs i enlighet med europeiska standarder för rättvisa, opartiskhet, öppenhet och oberoende. Parlamentet fördömer att de ukrainska myndigheterna väcker ny politiskt motiverad talan mot Julia Tymosjenko och andra, i strid mot rättsstatsprincipen.

| 12. | Europaparlamentet är bestört över tillståndet när det gäller de demokratiska friheterna och utnyttjandet av statliga institutioner för partipolitiska ändamål och politiska hämndaktioner. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är bestört över tillståndet när det gäller de demokratiska friheterna och utnyttjandet av statliga institutioner för partipolitiska ändamål och politiska hämndaktioner.

| 13. | Europaparlamentet understryker den avgörande betydelsen av fria, rättvisa och öppna parlamentsval i Ukraina senare i år, där oppositionsledarnas rätt att delta också ingår, samt behovet av att stå fast vid ett djupgående engagemang för demokratiska värden och rättsstatsprincipen även under perioderna mellan valen. Europaparlamentet bör under egen flagg delta i ett internationellt valobervatörsuppdrag för att övervaka det kommande parlamentsvalet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker den avgörande betydelsen av fria, rättvisa och öppna parlamentsval i Ukraina senare i år, där oppositionsledarnas rätt att delta också ingår, samt behovet av att stå fast vid ett djupgående engagemang för demokratiska värden och rättsstatsprincipen även under perioderna mellan valen. Europaparlamentet bör under egen flagg delta i ett internationellt valobervatörsuppdrag för att övervaka det kommande parlamentsvalet.

| 14. | Europaparlamentet påminner de ukrainska myndigheterna om behovet av omfattande reformer som ska genomföras i syfte att bereda vägen för Ukrainas närmande till europeiska normer och standarder. Parlamentet understryker att Ukrainas återupprättade förbindelser med EU bör bygga på landets engagemang för EU:s värden och friheter. Parlamentet betonar att grundbulten för dessa standarder måste vara ett oberoende rättsväsen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner de ukrainska myndigheterna om behovet av omfattande reformer som ska genomföras i syfte att bereda vägen för Ukrainas närmande till europeiska normer och standarder. Parlamentet understryker att Ukrainas återupprättade förbindelser med EU bör bygga på landets engagemang för EU:s värden och friheter. Parlamentet betonar att grundbulten för dessa standarder måste vara ett oberoende rättsväsen.

| 15. | Europaparlamentet betonar att full respekt för lagstiftning som avser mänskliga rättigheter och fastställandet av grundläggande OSSE-normer skulle öka trovärdigheten för Ukrainas ordförandeskap för OSSE som planeras äga rum 2013. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att full respekt för lagstiftning som avser mänskliga rättigheter och fastställandet av grundläggande OSSE-normer skulle öka trovärdigheten för Ukrainas ordförandeskap för OSSE som planeras äga rum 2013.

| 16. | Europaparlamentet hoppas på ett framgångsrikt fotbolls-EM 2012 i Polen och Ukraina, och uppmanar de europeiska politiker som önskar närvara vid matcherna i Ukraina att klargöra för allmänheten att de är medvetna om den politiska situationen i landet och att försöka få möjlighet att besöka de politiska fångarna i fängelserna, eller att närvara som privatpersoner och inte som högt uppsatt offentlig person. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet hoppas på ett framgångsrikt fotbolls-EM 2012 i Polen och Ukraina, och uppmanar de europeiska politiker som önskar närvara vid matcherna i Ukraina att klargöra för allmänheten att de är medvetna om den politiska situationen i landet och att försöka få möjlighet att besöka de politiska fångarna i fängelserna, eller att närvara som privatpersoner och inte som högt uppsatt offentlig person.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska utrikestjänsten, rådet, kommissionen, medlemsstaterna, Ukrainas president, regering och parlament samt Europarådets och OSSE:s parlamentariska församlingar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska utrikestjänsten, rådet, kommissionen, medlemsstaterna, Ukrainas president, regering och parlament samt Europarådets och OSSE:s parlamentariska församlingar.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0272.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0472.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0545.

(4)  SWD(2012) 0124.

(5)  EGT L 49, 19.2.1998, s. 1.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/54

---

Torsdagen den 24 maj 2012Kampen mot homofobi i Europa

P7_TA(2012)0222

Europaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om kampen mot homofobi i Europa (2012/2657(RSP))

2013/C 264 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, konventionen om barnets rättigheter samt konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, konventionen om barnets rättigheter samt konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 6, 7, 21 och 27 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 10 och 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 6, 7, 21 och 27 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 10 och 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av verktygslådan för att främja och skydda fullständiga mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer), som antogs av rådets arbetsgrupp för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av verktygslådan för att främja och skydda fullständiga mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer), som antogs av rådets arbetsgrupp för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av resolution 1728 av den 29 april 2010 från Europarådets parlamentariska församling om diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, och ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2010)5 av den 31 mars 2010 om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 1728 av den 29 april 2010 från Europarådets parlamentariska församling om diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, och ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2010)5 av den 31 mars 2010 om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet,

| — | med beaktande av den rapport som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter publicerade i november 2010 om homofobi, transfobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter publicerade i november 2010 om homofobi, transfobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om det kommande toppmötet mellan EU och Ryssland (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om det kommande toppmötet mellan EU och Ryssland (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 september 2011 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet inom ramen för FN (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 september 2011 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet inom ramen för FN (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2011 om brott mot yttrandefriheten och diskriminering utifrån sexuell läggning i Litauen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2011 om brott mot yttrandefriheten och diskriminering utifrån sexuell läggning i Litauen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2009 om den litauiska lagen om skydd av minderåriga mot skadlig påverkan från offentlig information (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2009 om den litauiska lagen om skydd av minderåriga mot skadlig påverkan från offentlig information (5),

| — | med beaktande av sina resolutioner om homofobi, särskilt resolutionen av den 26 april 2007 om homofobi i Europa (6), av den 15 juni 2006 om det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (7) och av den 18 januari 2006 om homofobi i Europa (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om homofobi, särskilt resolutionen av den 26 april 2007 om homofobi i Europa (6), av den 15 juni 2006 om det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (7) och av den 18 januari 2006 om homofobi i Europa (8),

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och unionen måste bekräfta och främja dessa värderingar i sina förbindelser med övriga världen. |
| --- | --- |

A.

EU bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och unionen måste bekräfta och främja dessa värderingar i sina förbindelser med övriga världen.

| B. | Homofobi är en irrationell rädsla för och aversion mot kvinnliga och manliga homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer) som bygger på fördomar, i likhet med rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och sexism. Homofobi förekommer i både det privata och det offentliga och tar sig olika uttryck, t.ex. i form av hatiska uttalanden och uppvigling till diskriminering, förlöjliganden, verbala hot, psykiskt och fysiskt våld, förföljelse och mord samt diskriminering som strider mot principen om jämlikhet eller omotiverade och oskäliga begränsningar av rättigheter som ofta motiveras med hänsyn till den allmänna ordningen, religionsfriheten och rätten till värnpliktsvägran. |
| --- | --- |

B.

Homofobi är en irrationell rädsla för och aversion mot kvinnliga och manliga homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer) som bygger på fördomar, i likhet med rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och sexism. Homofobi förekommer i både det privata och det offentliga och tar sig olika uttryck, t.ex. i form av hatiska uttalanden och uppvigling till diskriminering, förlöjliganden, verbala hot, psykiskt och fysiskt våld, förföljelse och mord samt diskriminering som strider mot principen om jämlikhet eller omotiverade och oskäliga begränsningar av rättigheter som ofta motiveras med hänsyn till den allmänna ordningen, religionsfriheten och rätten till värnpliktsvägran.

| C. | I Ryssland infördes straff- och förvaltningsrättsliga lagar mot ”propaganda för homosexualitet” i regionerna Rjazan 2006, Archangelsk 2011 och Kostroma och Sankt Petersburg 2012, och regionerna Novosibirsk, Samara, Kirov, Krasnojarsk och Kaliningrad överväger för närvarande sådana lagar. Dessa lagar föreskriver olika bötesbelopp på upp till 1 270 euro för enskilda personer och upp till 12 700 euro för föreningar och företag. I den federala duman behandlas ett liknande lagförslag. |
| --- | --- |

C.

I Ryssland infördes straff- och förvaltningsrättsliga lagar mot ”propaganda för homosexualitet” i regionerna Rjazan 2006, Archangelsk 2011 och Kostroma och Sankt Petersburg 2012, och regionerna Novosibirsk, Samara, Kirov, Krasnojarsk och Kaliningrad överväger för närvarande sådana lagar. Dessa lagar föreskriver olika bötesbelopp på upp till 1 270 euro för enskilda personer och upp till 12 700 euro för föreningar och företag. I den federala duman behandlas ett liknande lagförslag.

| D. | I Ukraina behandlar parlamentet två lagförslag som lades fram 2011 och 2012, vilka skulle göra det brottsligt att ”sprida homosexualitet”, inklusive att ”anordna sammankomster, parader, insatser, demonstrationer och stora evenemang i avsikt att sprida positiv information om homosexualitet”. I lagförslaget, som stöds av det ukrainska parlamentets utskott för yttrandefrihet och informationsfrihet, föreskrivs en straffskala som sträcker sig från böter till upp till fem års fängelse. |
| --- | --- |

D.

I Ukraina behandlar parlamentet två lagförslag som lades fram 2011 och 2012, vilka skulle göra det brottsligt att ”sprida homosexualitet”, inklusive att ”anordna sammankomster, parader, insatser, demonstrationer och stora evenemang i avsikt att sprida positiv information om homosexualitet”. I lagförslaget, som stöds av det ukrainska parlamentets utskott för yttrandefrihet och informationsfrihet, föreskrivs en straffskala som sträcker sig från böter till upp till fem års fängelse.

| E. | I Moldavien har städerna Bălți, Sorochi, Drochia, Cahul, Ceadîr Lunga och Hiliuți, samt distrikten Anenii Noi och Basarabeasca nyligen infört lagstiftning om att förbjuda aggressiv propaganda för ”icke-traditionella sexuella läggningar” och, i ett fall, ”muslimsk aktivitet”. I fallet Chetris har myndigheterna redan förklarat att dessa åtgärder är författningsstridiga. |
| --- | --- |

E.

I Moldavien har städerna Bălți, Sorochi, Drochia, Cahul, Ceadîr Lunga och Hiliuți, samt distrikten Anenii Noi och Basarabeasca nyligen infört lagstiftning om att förbjuda aggressiv propaganda för ”icke-traditionella sexuella läggningar” och, i ett fall, ”muslimsk aktivitet”. I fallet Chetris har myndigheterna redan förklarat att dessa åtgärder är författningsstridiga.

| F. | I Litauen är det fortfarande juridiskt oklart huruvida offentlig information får eller inte får propagera för acceptans av homosexualitet med hänvisning till lagen om skydd av minderåriga mot skadlig påverkan från offentlig information, vilken ändrades 2010. |
| --- | --- |

F.

I Litauen är det fortfarande juridiskt oklart huruvida offentlig information får eller inte får propagera för acceptans av homosexualitet med hänvisning till lagen om skydd av minderåriga mot skadlig påverkan från offentlig information, vilken ändrades 2010.

| G. | I Lettland lade en ledamot av Rigas stadsfullmäktige nyligen fram ett lagförslag om att förbjuda ”homosexuell propaganda” i syfte att förhindra Baltic Pride-paraden 2012. Detta förslag har ännu inte behandlats. |
| --- | --- |

G.

I Lettland lade en ledamot av Rigas stadsfullmäktige nyligen fram ett lagförslag om att förbjuda ”homosexuell propaganda” i syfte att förhindra Baltic Pride-paraden 2012. Detta förslag har ännu inte behandlats.

| H. | I Ungern har det högerpopulistiska partiet Jobbik nyligen lagt fram flera lagförslag om att införa ett nytt förbud mot ”propaganda för störda sexuella beteenden”, och i Budapests kommunfullmäktige lade Fidesz fram en lokal förordning om att ”begränsa obscena parader” inför Budapests Prideparad. Dessa förslag drogs sedan tillbaka. |
| --- | --- |

H.

I Ungern har det högerpopulistiska partiet Jobbik nyligen lagt fram flera lagförslag om att införa ett nytt förbud mot ”propaganda för störda sexuella beteenden”, och i Budapests kommunfullmäktige lade Fidesz fram en lokal förordning om att ”begränsa obscena parader” inför Budapests Prideparad. Dessa förslag drogs sedan tillbaka.

| I. | EU:s delegation i Moldavien har förklarat att man djupt beklagar och oroas över dessa uttryck för intolerans och diskriminering. |
| --- | --- |

I.

EU:s delegation i Moldavien har förklarat att man djupt beklagar och oroas över dessa uttryck för intolerans och diskriminering.

| J. | Kommissionen har uttalat sitt engagemang för att garantera respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i EU och har förklarat att homofobi inte hör hemma i Europa. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen har uttalat sitt engagemang för att garantera respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i EU och har förklarat att homofobi inte hör hemma i Europa.

| K. | Homofobin är fortsatt framträdande i medlemsstaterna och tredjeländer genom bland annat mord, förbud mot prideparader och jämlikhetsdemonstrationer, ett provocerande, hotfullt och hatiskt offentligt språkbruk, otillräckligt polisskydd samt homofobiska gruppers våldsamma men godkända demonstrationer. |
| --- | --- |

K.

Homofobin är fortsatt framträdande i medlemsstaterna och tredjeländer genom bland annat mord, förbud mot prideparader och jämlikhetsdemonstrationer, ett provocerande, hotfullt och hatiskt offentligt språkbruk, otillräckligt polisskydd samt homofobiska gruppers våldsamma men godkända demonstrationer.

| L. | Europaparlamentet fortsätter att engagera sig för jämlikhet och mot diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet i EU och i synnerhet för antagandet av rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning – som har blockerats på grund av motståndet från vissa medlemsstater – liksom för de kommande förslagen om ömsesidigt erkännande av civilståndshandlingars verkan, för att den kommande översynen av ramdirektivet om rasism och främlingsfientlighet även ska inkludera homofobiska brott samt för en heltäckande färdplan för jämlikhet utan diskriminering på grundval av sexuell läggning eller könsidentitet. |
| --- | --- |

L.

Europaparlamentet fortsätter att engagera sig för jämlikhet och mot diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet i EU och i synnerhet för antagandet av rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning – som har blockerats på grund av motståndet från vissa medlemsstater – liksom för de kommande förslagen om ömsesidigt erkännande av civilståndshandlingars verkan, för att den kommande översynen av ramdirektivet om rasism och främlingsfientlighet även ska inkludera homofobiska brott samt för en heltäckande färdplan för jämlikhet utan diskriminering på grundval av sexuell läggning eller könsidentitet.

Situationen i Europeiska unionen

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftigt all diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, och beklagar djupt att de grundläggande rättigheterna för hbt-personer ännu inte alltid upprätthålls fullt ut i EU. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se till att hbt-personer inte utsätts för hatiska uttalanden och våld och att se till att enkönade par åtnjuter samma respekt, värdighet och skydd som det övriga samhället. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att starkt fördöma hatiska uttalanden mot homosexuella och uppvigling till hat och våld och att säkerställa att mötesfriheten – som garanteras i alla människorättsfördrag – verkligen respekteras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftigt all diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, och beklagar djupt att de grundläggande rättigheterna för hbt-personer ännu inte alltid upprätthålls fullt ut i EU. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se till att hbt-personer inte utsätts för hatiska uttalanden och våld och att se till att enkönade par åtnjuter samma respekt, värdighet och skydd som det övriga samhället. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att starkt fördöma hatiska uttalanden mot homosexuella och uppvigling till hat och våld och att säkerställa att mötesfriheten – som garanteras i alla människorättsfördrag – verkligen respekteras.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över rambeslutet om rasism och främlingsfientlighet, i syfte att stärka och utvidga dess tillämpningsområde till att omfatta hatbrott som grundas på offrets sexuella läggning, könsidentitet eller könsuttryck. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över rambeslutet om rasism och främlingsfientlighet, i syfte att stärka och utvidga dess tillämpningsområde till att omfatta hatbrott som grundas på offrets sexuella läggning, könsidentitet eller könsuttryck.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att diskriminering på grund av sexuell läggning är förbjuden inom alla sektorer genom att färdigställa lagstiftningspaketet mot diskriminering på grundval av artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att diskriminering på grund av sexuell läggning är förbjuden inom alla sektorer genom att färdigställa lagstiftningspaketet mot diskriminering på grundval av artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att direktiv 2004/38/EG om fri rörlighet tillämpas utan diskriminering på grund av sexuell läggning. Kommissionen uppmanas dessutom att föreslå åtgärder för ömsesidigt erkännande av civilståndshandlingars verkan i enlighet med principen om ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att direktiv 2004/38/EG om fri rörlighet tillämpas utan diskriminering på grund av sexuell läggning. Kommissionen uppmanas dessutom att föreslå åtgärder för ömsesidigt erkännande av civilståndshandlingars verkan i enlighet med principen om ömsesidigt erkännande.

| 5. | Europaparlamentet uppmärksammar de slutledningar som EU:s byrå för grundläggande rättigheter drar i sin rapport om homofobi, transfobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i största möjliga utsträckning agera i enlighet med synpunkterna i denna rapport. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmärksammar de slutledningar som EU:s byrå för grundläggande rättigheter drar i sin rapport om homofobi, transfobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i största möjliga utsträckning agera i enlighet med synpunkterna i denna rapport.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant utvärdera de framtida resultaten i de undersökningar som byrån för grundläggande rättigheter gör om hbt-personer i Europa och att vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant utvärdera de framtida resultaten i de undersökningar som byrån för grundläggande rättigheter gör om hbt-personer i Europa och att vidta lämpliga åtgärder.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att årsrapporten om tillämpningen av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna inbegriper en strategi för att stärka skyddet av de grundläggande rättigheterna i EU, inklusive fullständig och uttömmande information om förekomsten av homofobi i medlemsstaterna och förslag till lösningar och åtgärder för att komma till rätta med detta problem. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att årsrapporten om tillämpningen av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna inbegriper en strategi för att stärka skyddet av de grundläggande rättigheterna i EU, inklusive fullständig och uttömmande information om förekomsten av homofobi i medlemsstaterna och förslag till lösningar och åtgärder för att komma till rätta med detta problem.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar än en gång kommissionen att utarbeta en heltäckande färdplan för jämlikhet utan diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar än en gång kommissionen att utarbeta en heltäckande färdplan för jämlikhet utan diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet.

| 9. | Europaparlamentet anser att hbt-personers grundläggande rättigheter lättare kan garanteras om de har rätt att ingå samboförhållanden, registrerade partnerskap eller äktenskap. Parlamentet välkomnar det faktum att dessa möjligheter nu finns i 16 medlemsstater och uppmanar de övriga medlemsstaterna att överväga att följa efter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att hbt-personers grundläggande rättigheter lättare kan garanteras om de har rätt att ingå samboförhållanden, registrerade partnerskap eller äktenskap. Parlamentet välkomnar det faktum att dessa möjligheter nu finns i 16 medlemsstater och uppmanar de övriga medlemsstaterna att överväga att följa efter.

Homofobiska lagar och yttrandefrihet i Europa

| 10. | Europaparlamentet oroas allvarligt av händelseutvecklingar som inskränker yttrande- och mötesfriheten på grund av missuppfattningar om homosexuella och transpersoner. Parlamentet anser att EU-medlemsstaterna bör föregå med gott exempel när det gäller att tillämpa och skydda de grundläggande rättigheterna i Europa. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet oroas allvarligt av händelseutvecklingar som inskränker yttrande- och mötesfriheten på grund av missuppfattningar om homosexuella och transpersoner. Parlamentet anser att EU-medlemsstaterna bör föregå med gott exempel när det gäller att tillämpa och skydda de grundläggande rättigheterna i Europa.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att denna typ av lagar redan utnyttjas för att arrestera och bötesbelägga medborgare, även heterosexuella, som uttrycker sitt stöd till eller sin tolerans och acceptans för hbt-personer. Parlamentet beklagar även att denna lagstiftning legitimerar homofobi och ibland våld, såsom den våldsamma attacken i Sankt Petersburg den 17 maj 2012 mot en buss med hbt-aktivister. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att denna typ av lagar redan utnyttjas för att arrestera och bötesbelägga medborgare, även heterosexuella, som uttrycker sitt stöd till eller sin tolerans och acceptans för hbt-personer. Parlamentet beklagar även att denna lagstiftning legitimerar homofobi och ibland våld, såsom den våldsamma attacken i Sankt Petersburg den 17 maj 2012 mot en buss med hbt-aktivister.

| 12. | Europaparlamentet fördömer våldsamheterna kring Prideparaden i Kiev den 20 maj 2012 där två av Prideparadens ledare misshandlades, vilket ledde till att paraden ställdes in. Parlamentet påminner om att ett villkor för att EU ska ingå avtal är att de grundläggande rättigheterna respekteras, i den form de fastställts i fördraget. Parlamentet uppmanar därför Ukraina att införa lagstiftning mot diskriminering, även diskriminering på grund av sexuell läggning. Parlamentet anser att dagens utveckling i Ukraina går stick i stäv med detta. De ukrainska myndigheterna uppmanas omedelbart att dra tillbaka berörda lagförslag, att föreslå lagstiftning mot diskriminering, inklusive mot diskriminering på grund av sexuell läggning, och att gå in för att nästa års Prideparad i Kiev ska kunna ske under betryggande förhållanden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet fördömer våldsamheterna kring Prideparaden i Kiev den 20 maj 2012 där två av Prideparadens ledare misshandlades, vilket ledde till att paraden ställdes in. Parlamentet påminner om att ett villkor för att EU ska ingå avtal är att de grundläggande rättigheterna respekteras, i den form de fastställts i fördraget. Parlamentet uppmanar därför Ukraina att införa lagstiftning mot diskriminering, även diskriminering på grund av sexuell läggning. Parlamentet anser att dagens utveckling i Ukraina går stick i stäv med detta. De ukrainska myndigheterna uppmanas omedelbart att dra tillbaka berörda lagförslag, att föreslå lagstiftning mot diskriminering, inklusive mot diskriminering på grund av sexuell läggning, och att gå in för att nästa års Prideparad i Kiev ska kunna ske under betryggande förhållanden.

| 13. | Europaparlamentet understryker att termen ”propaganda” sällan definieras. Parlamentet är bedrövat över att medierna bevisligen har censurerat sig själva, att medborgarna utsätts för hot och är rädda för att uttrycka sina åsikter och att föreningar och företag som använder gay-vänliga symboler, såsom regnbågar, kan åtalas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att termen ”propaganda” sällan definieras. Parlamentet är bedrövat över att medierna bevisligen har censurerat sig själva, att medborgarna utsätts för hot och är rädda för att uttrycka sina åsikter och att föreningar och företag som använder gay-vänliga symboler, såsom regnbågar, kan åtalas.

| 14. | Europaparlamentet framhåller att dessa lagar och förslag strider mot den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som förbjuder diskriminerande lagar och praxis på grund av sexuell läggning (9) och som undertecknats av Ryssland, Ukraina, Moldavien och alla EU-medlemsstater. Parlamentet uppmanar Europarådet att utreda dessa människorättsbrott, att kontrollera om de är förenliga med de åtaganden som följer av medlemskapet i Europarådet och undertecknandet av Europakonventionen och att vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller att dessa lagar och förslag strider mot den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som förbjuder diskriminerande lagar och praxis på grund av sexuell läggning (9) och som undertecknats av Ryssland, Ukraina, Moldavien och alla EU-medlemsstater. Parlamentet uppmanar Europarådet att utreda dessa människorättsbrott, att kontrollera om de är förenliga med de åtaganden som följer av medlemskapet i Europarådet och undertecknandet av Europakonventionen och att vidta lämpliga åtgärder.

| 15. | Europaparlamentet understryker att utbildning är avgörande och framhåller därför behovet av bra, tillgänglig och respektfull sexualupplysning. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera kampen mot homofobi med hjälp av utbildning samt administrativa, rättsliga och lagstiftande åtgärder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att utbildning är avgörande och framhåller därför behovet av bra, tillgänglig och respektfull sexualupplysning. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera kampen mot homofobi med hjälp av utbildning samt administrativa, rättsliga och lagstiftande åtgärder.

| 16. | Europaparlamentet understryker slutligen att nationella och internationella domstolar konsekvent har fastställt att hänsynstaganden avseende allmän moral inte motiverar olika behandling, även i samband med yttrandefrihet. Parlamentet framhåller det stora flertal länder i Europa som inte har sådana lagar och som har framgångsrika samhällen präglade av mångfald och ömsesidig respekt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker slutligen att nationella och internationella domstolar konsekvent har fastställt att hänsynstaganden avseende allmän moral inte motiverar olika behandling, även i samband med yttrandefrihet. Parlamentet framhåller det stora flertal länder i Europa som inte har sådana lagar och som har framgångsrika samhällen präglade av mångfald och ömsesidig respekt.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de berörda myndigheterna i Ryssland, Ukraina, Moldavien och alla EU-medlemsstater att visa och garantera respekt för principen om icke-diskriminering samt att ompröva dessa lagar och förslag mot bakgrund av internationell människorättslagstiftning och sina åtaganden inom ramen för denna lagstiftning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de berörda myndigheterna i Ryssland, Ukraina, Moldavien och alla EU-medlemsstater att visa och garantera respekt för principen om icke-diskriminering samt att ompröva dessa lagar och förslag mot bakgrund av internationell människorättslagstiftning och sina åtaganden inom ramen för denna lagstiftning.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och Europeiska utrikestjänsten att uppmärksamma och fördöma dessa förbud, särskilt i samband med inrikespolitiska frågor, bilaterala dialoger och den europeiska grannskapspolitiken. Rådet och utrikestjänsten uppmanas dessutom att ta upp denna fråga inom relevanta internationella forum, såsom Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och FN. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och Europeiska utrikestjänsten att uppmärksamma och fördöma dessa förbud, särskilt i samband med inrikespolitiska frågor, bilaterala dialoger och den europeiska grannskapspolitiken. Rådet och utrikestjänsten uppmanas dessutom att ta upp denna fråga inom relevanta internationella forum, såsom Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och FN.

*

* *

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Rysslands och Ukrainas regeringar och parlament, Rysslands ovannämnda regionala parlament samt Moldaviens ovannämnda kommunfullmäktige. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Rysslands och Ukrainas regeringar och parlament, Rysslands ovannämnda regionala parlament samt Moldaviens ovannämnda kommunfullmäktige.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0126.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0575.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0427.

(4)  EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 50.

(5)  EUT C 224 E,19.8.2010, s. 18.

(6)  EUT C 74 E,20.3.2008, s. 776.

(7)  EUT C 300 E,9.12.2006, s. 491.

(8)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s.179.

(9)  Toonen mot Australien, meddelande nr 488/1992, FN-dokument CCPR/C/50/D/488/1992 (1994); Young mot Australien, meddelande nr 941/2000, FN-dokument CCPR/C/78/D/941/2000 (2003); X mot Columbia, meddelande nr 1361/2005, FN-dokument CCPR/C/89/D/1361/2005 (2007).

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/59

---

Torsdagen den 24 maj 2012Ett resurseffektivt Europa

P7_TA(2012)0223

Europaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om ett resurseffektivt Europa (2011/2068(INI))

2013/C 264 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Färdplan för ett resurseffektivt Europa” (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Färdplan för ett resurseffektivt Europa” (COM(2011)0571),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Ett resurseffektivt Europa – flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin” (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Ett resurseffektivt Europa – flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin” (COM(2011)0021),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Större nytta av EU:s miljöåtgärder: att stärka förtroendet genom bättre kunskap och reaktionsförmåga” (COM(2012)0095), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Större nytta av EU:s miljöåtgärder: att stärka förtroendet genom bättre kunskap och reaktionsförmåga” (COM(2012)0095),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om en effektiv råvarustrategi för Europa (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om en effektiv råvarustrategi för Europa (1),

| — | med beaktande av rådets (miljö) slutsatser om kommissionens färdplan för ett resurseffektivt Europa, vilka antogs den 19 december 2011 (18786/11), rådets (konkurrenskraft) slutsatser om en konkurrenskraftig europeisk ekonomi, vilka antogs den 29 september 2011 och rådets (miljö) slutsatser av den 20 december 2010 med titeln ”Hållbar materialförvaltning samt hållbar produktion och konsumtion – ett viktigt bidrag till ett resurseffektivt Europa”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (miljö) slutsatser om kommissionens färdplan för ett resurseffektivt Europa, vilka antogs den 19 december 2011 (18786/11), rådets (konkurrenskraft) slutsatser om en konkurrenskraftig europeisk ekonomi, vilka antogs den 29 september 2011 och rådets (miljö) slutsatser av den 20 december 2010 med titeln ”Hållbar materialförvaltning samt hållbar produktion och konsumtion – ett viktigt bidrag till ett resurseffektivt Europa”,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport ”The European Environment – State and Outlook 2010” (Den europeiska miljön – tillstånd och framtidsutsikter), (SOER 2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport ”The European Environment – State and Outlook 2010” (Den europeiska miljön – tillstånd och framtidsutsikter), (SOER 2010),

| — | med beaktande av den förestående FN-konferensen om hållbar utveckling i Brasilien den 20–22 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förestående FN-konferensen om hållbar utveckling i Brasilien den 20–22 juni 2012,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Att trygga råvaruförsörjningen för Europas framtida välstånd – förslag till ett europeiskt innovationspartnerskap om råvaror” (COM(2012)0082), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Att trygga råvaruförsörjningen för Europas framtida välstånd – förslag till ett europeiskt innovationspartnerskap om råvaror” (COM(2012)0082),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2012 om hur man ska undvika slöseri med livsmedel: strategier för att förbättra livsmedelskedjans effektivitet inom EU (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2012 om hur man ska undvika slöseri med livsmedel: strategier för att förbättra livsmedelskedjans effektivitet inom EU (2),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling och fiskeriutskottet (A7-0161/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling och fiskeriutskottet (A7-0161/2012), och av följande skäl:

| A. | Den rådande ekonomiska, finansiella och miljömässiga krisen är ett bevis på att Europa är i akut behov av nya källor till hållbar ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

A.

Den rådande ekonomiska, finansiella och miljömässiga krisen är ett bevis på att Europa är i akut behov av nya källor till hållbar ekonomisk tillväxt.

| B. | Låginkomsttagarna och de mest missgynnade regionerna är de som drabbas särskilt hårt av resursbristens följder, exempelvis prishöjningar, och därför är det viktigare än någonsin att socialpolitiken och miljöpolitiken samverkar. |
| --- | --- |

B.

Låginkomsttagarna och de mest missgynnade regionerna är de som drabbas särskilt hårt av resursbristens följder, exempelvis prishöjningar, och därför är det viktigare än någonsin att socialpolitiken och miljöpolitiken samverkar.

| C. | Den ökande efterfrågan på och överutnyttjandet av naturresurserna, liksom förändrad markanvändning i samband med detta, leder till miljöförstöring, snabbare klimatförändringar och ödeläggelse av jordens ändliga naturkapital, inklusive förlust av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

C.

Den ökande efterfrågan på och överutnyttjandet av naturresurserna, liksom förändrad markanvändning i samband med detta, leder till miljöförstöring, snabbare klimatförändringar och ödeläggelse av jordens ändliga naturkapital, inklusive förlust av den biologiska mångfalden.

| D. | Resursknapphet till följd av intensiv användning, prisspekulation på råvarumarknaderna och en dramatiskt ökad global konsumtion driver upp råvarupriserna, och realpriserna på råvaror har ökat med 147 procent sedan sekelskiftet. EU kommer sannolikt att ställas inför mycket svåra utmaningar när det gäller att säkerställa tillgången till och trygga en oavbruten försörjning av de viktigaste råvarorna. En effektiv användning av råvaror måste erkännas av näringslivet och inom politiken som en nyckelfaktor för att hantera dessa utmaningar. |
| --- | --- |

D.

Resursknapphet till följd av intensiv användning, prisspekulation på råvarumarknaderna och en dramatiskt ökad global konsumtion driver upp råvarupriserna, och realpriserna på råvaror har ökat med 147 procent sedan sekelskiftet. EU kommer sannolikt att ställas inför mycket svåra utmaningar när det gäller att säkerställa tillgången till och trygga en oavbruten försörjning av de viktigaste råvarorna. En effektiv användning av råvaror måste erkännas av näringslivet och inom politiken som en nyckelfaktor för att hantera dessa utmaningar.

| E. | En omställning av ekonomin i en mer resurseffektiv riktning som tar hänsyn till jordens begränsningar, befolkningsökningen i världen och folkmängden i de framtida industriländerna medför ökad konkurrenskraft och nya möjligheter till tillväxt och sysselsättning till följd av kostnadsbesparingar genom ökad effektivitet, kommersialisering av innovationer och bättre resursförvaltning under produkternas hela livscykel. |
| --- | --- |

E.

En omställning av ekonomin i en mer resurseffektiv riktning som tar hänsyn till jordens begränsningar, befolkningsökningen i världen och folkmängden i de framtida industriländerna medför ökad konkurrenskraft och nya möjligheter till tillväxt och sysselsättning till följd av kostnadsbesparingar genom ökad effektivitet, kommersialisering av innovationer och bättre resursförvaltning under produkternas hela livscykel.

| F. | Återvinning innebär mer än att samla in återvinningsbart avfall, och därför är det mycket viktigt att varje led i värdekedjan omfattas av åtgärder i framtiden. |
| --- | --- |

F.

Återvinning innebär mer än att samla in återvinningsbart avfall, och därför är det mycket viktigt att varje led i värdekedjan omfattas av åtgärder i framtiden.

| G. | I den framtida övergripande resurspolitiken bör det inte längre bara göras en åtskillnad mellan ”förnybara” och ”icke förnybara” resurser, utan politiken bör också omfatta bestående material. |
| --- | --- |

G.

I den framtida övergripande resurspolitiken bör det inte längre bara göras en åtskillnad mellan ”förnybara” och ”icke förnybara” resurser, utan politiken bör också omfatta bestående material.

| H. | Eurobarometern från mars 2011 visade att resurseffektivitet samt hållbar produktion och konsumtion är nyckelfrågor för EU:s medborgare. Det är under alla omständigheter omöjligt att göra framsteg mot hållbarhet utan att medborgarna direkt bidrar genom en attitydförändring och ändrade vanor i samhället när det gäller resursanvändning. |
| --- | --- |

H.

Eurobarometern från mars 2011 visade att resurseffektivitet samt hållbar produktion och konsumtion är nyckelfrågor för EU:s medborgare. Det är under alla omständigheter omöjligt att göra framsteg mot hållbarhet utan att medborgarna direkt bidrar genom en attitydförändring och ändrade vanor i samhället när det gäller resursanvändning.

| I. | En tryggad tillgång till och oavbruten försörjning av resurser utgör en allt större utmaning på grund av den ökande resursförbrukningen och vatten- och markanvändningen. |
| --- | --- |

I.

En tryggad tillgång till och oavbruten försörjning av resurser utgör en allt större utmaning på grund av den ökande resursförbrukningen och vatten- och markanvändningen.

| J. | Ett konkurrenskraftigt näringsliv möjliggör nya investeringar i effektivare teknik. |
| --- | --- |

J.

Ett konkurrenskraftigt näringsliv möjliggör nya investeringar i effektivare teknik.

Prioriterade åtgärder

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta gemensamma arbetsgrupper för de tre nyckelområdena livsmedel, bostäder och transporter, i syfte att snarast möjligt utveckla europeiska handlingsplaner för resurseffektivitet med tydliga resursbesparande åtgärder. Dessa arbetsgrupper bör komplettera arbetet i plattformen för resurseffektivitet i EU, och de bör bestå av experter från kommissionen, medlemsstaterna, näringslivet, det civila samhället och andra nyckelaktörer, med uppgiften att främja partnerskap mellan aktörerna längs hela värdekedjan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta gemensamma arbetsgrupper för de tre nyckelområdena livsmedel, bostäder och transporter, i syfte att snarast möjligt utveckla europeiska handlingsplaner för resurseffektivitet med tydliga resursbesparande åtgärder. Dessa arbetsgrupper bör komplettera arbetet i plattformen för resurseffektivitet i EU, och de bör bestå av experter från kommissionen, medlemsstaterna, näringslivet, det civila samhället och andra nyckelaktörer, med uppgiften att främja partnerskap mellan aktörerna längs hela värdekedjan.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undanröja hindren för en fungerande europeisk marknad för återvinning och återanvändning och att stimulera denna marknad genom att främja efterfrågan och tillgången på återvunna material och biprodukter, vilket bör ske bland annat genom en snar vidareutveckling av strikta kriterier för när avfall upphör att vara avfall och genom ekonomiska incitament, såsom sänkt mervärdesskatt för sekundärmaterial i sektorer där det föreligger ett marknadsmisslyckande, eller genom främjande av innovativ teknik för insamling och separering, senast 2013. I detta sammanhang understryker parlamentet det akuta behovet att till fullo genomföra all befintlig lagstiftning om avfall och att skärpa verkställigheten och kontrollen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undanröja hindren för en fungerande europeisk marknad för återvinning och återanvändning och att stimulera denna marknad genom att främja efterfrågan och tillgången på återvunna material och biprodukter, vilket bör ske bland annat genom en snar vidareutveckling av strikta kriterier för när avfall upphör att vara avfall och genom ekonomiska incitament, såsom sänkt mervärdesskatt för sekundärmaterial i sektorer där det föreligger ett marknadsmisslyckande, eller genom främjande av innovativ teknik för insamling och separering, senast 2013. I detta sammanhang understryker parlamentet det akuta behovet att till fullo genomföra all befintlig lagstiftning om avfall och att skärpa verkställigheten och kontrollen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka forskningen och de tekniska innovationerna för att snabba på omställningen till en resurseffektiv ekonomi. Parlamentet understryker att ”Innovationsunionen”, inbegripet ramprogrammet Horisont 2020, det europeiska innovationspartnerskapet för råvaror, handlingsplanen för miljöinnovation samt kunskapscentrumen för innovation utgör en av drivkrafterna för ett resurseffektivt Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en lättillgänglig internetdatabas för bästa praxis på området resurseffektivitet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka forskningen och de tekniska innovationerna för att snabba på omställningen till en resurseffektiv ekonomi. Parlamentet understryker att ”Innovationsunionen”, inbegripet ramprogrammet Horisont 2020, det europeiska innovationspartnerskapet för råvaror, handlingsplanen för miljöinnovation samt kunskapscentrumen för innovation utgör en av drivkrafterna för ett resurseffektivt Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en lättillgänglig internetdatabas för bästa praxis på området resurseffektivitet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att senast 2013 komma överens om tydliga, stabila och mätbara indikatorer för ekonomisk verksamhet vilka tar hänsyn till klimatförändringarna, den biologiska mångfalden samt resurseffektiviteten ur ett livscykelsperspektiv, till exempel i form av en korg med fyra indikatorer för resursanvändning: mark-, vatten-, råvaru- respektive koldioxidavtrycket, och att låta dessa indikatorer ligga till grund för lagstiftningsinitiativ och konkreta minskningsmål. Parlamentet understryker att detta måste ske i en öppen process som omfattar nyckelaktörerna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att senast 2013 komma överens om tydliga, stabila och mätbara indikatorer för ekonomisk verksamhet vilka tar hänsyn till klimatförändringarna, den biologiska mångfalden samt resurseffektiviteten ur ett livscykelsperspektiv, till exempel i form av en korg med fyra indikatorer för resursanvändning: mark-, vatten-, råvaru- respektive koldioxidavtrycket, och att låta dessa indikatorer ligga till grund för lagstiftningsinitiativ och konkreta minskningsmål. Parlamentet understryker att detta måste ske i en öppen process som omfattar nyckelaktörerna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en utvidgning av ekodesigndirektivets tillämpningsområde till icke-energirelaterade produkter och att lägga fram ytterligare ekodesignkrav för produkternas övergripande resurseffektivitet och prestanda, däribland återvinningsgrad, hållbarhet, återvinningsbarhet, reparerbarhet och återanvändbarhet, i syfte att minska produkternas miljöpåverkan och gynna återvinningsmarknaderna. Parlamentet understryker att alla sådana måste förslag måste bygga på omfattande konsekvensbedömningar och stämma överens med andra gällande förordningar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en utvidgning av ekodesigndirektivets tillämpningsområde till icke-energirelaterade produkter och att lägga fram ytterligare ekodesignkrav för produkternas övergripande resurseffektivitet och prestanda, däribland återvinningsgrad, hållbarhet, återvinningsbarhet, reparerbarhet och återanvändbarhet, i syfte att minska produkternas miljöpåverkan och gynna återvinningsmarknaderna. Parlamentet understryker att alla sådana måste förslag måste bygga på omfattande konsekvensbedömningar och stämma överens med andra gällande förordningar.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i så stor omfattning som möjligt integrera agendan för resurseffektivitet i all annan politik, även i den övergripande politiken för ekonomisk styrning som till exempel Europa 2020-strategin, och att genomföra den på lokal, regional och nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i så stor omfattning som möjligt integrera agendan för resurseffektivitet i all annan politik, även i den övergripande politiken för ekonomisk styrning som till exempel Europa 2020-strategin, och att genomföra den på lokal, regional och nationell nivå och EU-nivå.

Agenda för framtida tillväxt

| 7. | Europaparlamentet ställer sig bakom flaggskeppsinitiativet om ett resurseffektivt Europa och färdplanen för ett resurseffektivt Europa samt visionen för 2050, inklusive milstolparna i denna. Parlamentet uppmanar kommissionen att omgående lägga fram alla lagstiftningsinitiativ och andra initiativ som är nödvändiga för ett uppnående av milstolparna och att se till att all EU-politik förs i konsekvent linje med dessa och med EU:s övergripande vision om ett utsläppssnålt samhälle år 2050, genom bland annat en minskning av växthusgasutsläppen med 80–95 procent jämfört med 1990 års nivåer. Parlamentet påminner om att det är avgörande att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och resursförbrukning om Europas konkurrenskraft ska kunna förbättras och resursberoendet minska. Parlamentet rekommenderar kommissionen att se till att stabila lagstiftningsramar upprätthålls så att långsiktiga investeringar inte äventyras. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ställer sig bakom flaggskeppsinitiativet om ett resurseffektivt Europa och färdplanen för ett resurseffektivt Europa samt visionen för 2050, inklusive milstolparna i denna. Parlamentet uppmanar kommissionen att omgående lägga fram alla lagstiftningsinitiativ och andra initiativ som är nödvändiga för ett uppnående av milstolparna och att se till att all EU-politik förs i konsekvent linje med dessa och med EU:s övergripande vision om ett utsläppssnålt samhälle år 2050, genom bland annat en minskning av växthusgasutsläppen med 80–95 procent jämfört med 1990 års nivåer. Parlamentet påminner om att det är avgörande att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och resursförbrukning om Europas konkurrenskraft ska kunna förbättras och resursberoendet minska. Parlamentet rekommenderar kommissionen att se till att stabila lagstiftningsramar upprätthålls så att långsiktiga investeringar inte äventyras.

| 8. | Europaparlamentet betonar resurseffektivitetens betydelse för uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet anser att ramprogrammet för forskning och innovation Horisont 2020 bör spela en avgörande roll i detta hänseende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta nationella färdplaner för resurseffektivitet som innehåller specifika åtgärder och målsättningar, i linje med målen i EU:s färdplan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar resurseffektivitetens betydelse för uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet anser att ramprogrammet för forskning och innovation Horisont 2020 bör spela en avgörande roll i detta hänseende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta nationella färdplaner för resurseffektivitet som innehåller specifika åtgärder och målsättningar, i linje med målen i EU:s färdplan.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast före utgången av 2012 föreslå en ny referensram för hållbar förbrukning och produktion, med en process för hur man fastställer vilka prioriterade produkter eller tjänster som bidrar mest till de viktigaste övergripande förbrukningsområdena vatten, mark, råvaror och fossila resurser, i linje med förbrukningsindikatorerna i färdplanen för resurseffektivitet. Detta bör åtföljas av lagstiftningsförslag som tar upp prioriterade produkter och tjänster med relevanta verktyg, däribland mekanismer som kan förbättra försörjningskedjans resurseffektivitet och möjligheten att fastställa minimikrav eller riktmärken för bästa prestanda genom genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast före utgången av 2012 föreslå en ny referensram för hållbar förbrukning och produktion, med en process för hur man fastställer vilka prioriterade produkter eller tjänster som bidrar mest till de viktigaste övergripande förbrukningsområdena vatten, mark, råvaror och fossila resurser, i linje med förbrukningsindikatorerna i färdplanen för resurseffektivitet. Detta bör åtföljas av lagstiftningsförslag som tar upp prioriterade produkter och tjänster med relevanta verktyg, däribland mekanismer som kan förbättra försörjningskedjans resurseffektivitet och möjligheten att fastställa minimikrav eller riktmärken för bästa prestanda genom genomförandeåtgärder.

| 10. | Europaparlamentet anser att de åtgärder som är avsedda att effektivisera resursanvändningen inte i något fall kan begränsas till den offentliga sfären, och uppmanar därför kommissionen, medlemsstaterna och företagen att basera sina ekonomiska strategier på en radikalt förbättrad resurseffektivitet som bryter sambandet mellan ekonomisk tillväxt och resursförbrukning. Parlamentet anser också att det är nödvändigt att fokusera både på resursanvändningens effektivitet och på dess verkningsgrad. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att de åtgärder som är avsedda att effektivisera resursanvändningen inte i något fall kan begränsas till den offentliga sfären, och uppmanar därför kommissionen, medlemsstaterna och företagen att basera sina ekonomiska strategier på en radikalt förbättrad resurseffektivitet som bryter sambandet mellan ekonomisk tillväxt och resursförbrukning. Parlamentet anser också att det är nödvändigt att fokusera både på resursanvändningens effektivitet och på dess verkningsgrad.

| 11. | Europaparlamentet understryker att man måste agera omgående för att stödja innovationer och investeringar i nya tekniker och affärsmodeller, inklusive sektorsstrategier för industrin och hållbara affärsmodeller såsom leasingföretag, och skapa de incitament som kommer att innebära vinster för ekonomin. Parlamentet framhåller den nyckelroll som den privata sektorn, däribland små och medelstora företag, spelar för en grön ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att man måste agera omgående för att stödja innovationer och investeringar i nya tekniker och affärsmodeller, inklusive sektorsstrategier för industrin och hållbara affärsmodeller såsom leasingföretag, och skapa de incitament som kommer att innebära vinster för ekonomin. Parlamentet framhåller den nyckelroll som den privata sektorn, däribland små och medelstora företag, spelar för en grön ekonomisk tillväxt.

| 12. | Europaparlamentet understryker att Europa i egenskap av återvinningssamhälle i stor utsträckning behöver återanvända och återvinna sitt eget avfall och producera returråvaror på effektivast möjliga sätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att Europa i egenskap av återvinningssamhälle i stor utsträckning behöver återanvända och återvinna sitt eget avfall och producera returråvaror på effektivast möjliga sätt.

| 13. | Europaparlamentet vill att det utvecklas en standard för resursanvändning som gynnar små och medelstora företag och som bygger på koncept som Global Compact-initiativet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet vill att det utvecklas en standard för resursanvändning som gynnar små och medelstora företag och som bygger på koncept som Global Compact-initiativet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut integrera resurseffektivitetsmålen i den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekräfta detta krav inom Europeiska rådet och kommissionen att ge ytterligare uppgifter om hur medlemsstaternas framsteg mot ökad resurseffektivitet kommer att bedömas rent konkret som en del av den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut integrera resurseffektivitetsmålen i den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekräfta detta krav inom Europeiska rådet och kommissionen att ge ytterligare uppgifter om hur medlemsstaternas framsteg mot ökad resurseffektivitet kommer att bedömas rent konkret som en del av den europeiska planeringsterminen.

| 15. | Europaparlamentet betonar det försprång det innebär att vara först med resurseffektivitet och kunna erövra tillväxtmarknader, och påminner om att EU står för omkring en tredjedel av världsmarknaden för miljöteknik. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar det försprång det innebär att vara först med resurseffektivitet och kunna erövra tillväxtmarknader, och påminner om att EU står för omkring en tredjedel av världsmarknaden för miljöteknik.

Att ställa om ekonomin

| 16. | Europaparlamentet påminner om att det är brådskande att minska resursanvändningen för att undvika framtida problem som resursknapphet och stigande råvarupriser. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att det är brådskande att minska resursanvändningen för att undvika framtida problem som resursknapphet och stigande råvarupriser.

| 17. | För att omställningen till en resurseffektiv ekonomi ska kunna förverkligas måste marknadspriserna till fullo återspegla graden av resursknapphet och samtliga kostnader under tillverkningsprocessen. Europaparlamentet betonar att marknaden stimulerar till resurseffektivitet om priserna återspeglar de verkliga kostnaderna för de använda resurserna. Parlamentet begär att ett livscykelperspektiv införs i redovisningsprocessen och att de externa miljökostnaderna internaliseras i enlighet med principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

17.

För att omställningen till en resurseffektiv ekonomi ska kunna förverkligas måste marknadspriserna till fullo återspegla graden av resursknapphet och samtliga kostnader under tillverkningsprocessen. Europaparlamentet betonar att marknaden stimulerar till resurseffektivitet om priserna återspeglar de verkliga kostnaderna för de använda resurserna. Parlamentet begär att ett livscykelperspektiv införs i redovisningsprocessen och att de externa miljökostnaderna internaliseras i enlighet med principen om att förorenaren betalar.

| 18. | Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens åtagande i färdplanen att utveckla marknadsbaserade instrument som ska göra det möjligt att internalisera externa kostnader i marknadspriserna så att dessa återspeglar de verkliga kostnaderna för resursanvändningen och dess miljökonsekvenser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens åtagande i färdplanen att utveckla marknadsbaserade instrument som ska göra det möjligt att internalisera externa kostnader i marknadspriserna så att dessa återspeglar de verkliga kostnaderna för resursanvändningen och dess miljökonsekvenser.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla incitament som uppmuntrar företag och offentliga organ att mäta, riktmärka och kontinuerligt förbättra sina vatten-, mark-, råvaru- och koldioxidavtryck, liksom åtgärder som utvidgar principen om tillverkarens ansvar och avlägsnar hinder för resurseffektivitet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla incitament som uppmuntrar företag och offentliga organ att mäta, riktmärka och kontinuerligt förbättra sina vatten-, mark-, råvaru- och koldioxidavtryck, liksom åtgärder som utvidgar principen om tillverkarens ansvar och avlägsnar hinder för resurseffektivitet.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lägga om till en grön skatteväxling, och betonar att detta bör göra det möjligt att sänka andra skatter, till exempel skatt på arbete, förbättra konkurrenskraften och skapa rättvisa villkor samt bana väg för den tekniska utvecklingen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att följa upp och jämföra effekterna av detta instrument. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lägga om till en grön skatteväxling, och betonar att detta bör göra det möjligt att sänka andra skatter, till exempel skatt på arbete, förbättra konkurrenskraften och skapa rättvisa villkor samt bana väg för den tekniska utvecklingen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att följa upp och jämföra effekterna av detta instrument.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforska utvecklandet av en hierarkisk modell i syfte att säkerställa största möjliga mervärde för resursanvändningen utan att miljön äventyras. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforska utvecklandet av en hierarkisk modell i syfte att säkerställa största möjliga mervärde för resursanvändningen utan att miljön äventyras.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål, dock senast 2014, anta konkreta planer som bygger på en tydlig definition för utfasning av alla miljöskadliga subventioner före 2020, inbegripet subventioner som gynnar ineffektiv användning av förnybara resurser, samt att rapportera om framstegen via de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål, dock senast 2014, anta konkreta planer som bygger på en tydlig definition för utfasning av alla miljöskadliga subventioner före 2020, inbegripet subventioner som gynnar ineffektiv användning av förnybara resurser, samt att rapportera om framstegen via de nationella reformprogrammen.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda möjligheterna att inrätta EU-omfattande system för utvidgat producentansvar för att förbättra resultaten i samtliga medlemsstater, inbegripet de medlemsstater där återanvändnings- och återvinningsgraden är mycket lägre än EU-genomsnittet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda möjligheterna att inrätta EU-omfattande system för utvidgat producentansvar för att förbättra resultaten i samtliga medlemsstater, inbegripet de medlemsstater där återanvändnings- och återvinningsgraden är mycket lägre än EU-genomsnittet.

| 24. | Medborgarna och det civila samhällets organisationer spelar en viktig roll för att få till stånd en förändring och en omställning av ekonomin. Europaparlamentet betonar att det behövs strategier för att öka medvetenheten, ändra konsumentbeteenden och förebygga motsatta effekter (”rebound effects”) som förtar nyttan av den avsedda effekten. |
| --- | --- |

24.

Medborgarna och det civila samhällets organisationer spelar en viktig roll för att få till stånd en förändring och en omställning av ekonomin. Europaparlamentet betonar att det behövs strategier för att öka medvetenheten, ändra konsumentbeteenden och förebygga motsatta effekter (”rebound effects”) som förtar nyttan av den avsedda effekten.

| 25. | Europaparlamentet understryker behovet att säkra en hållbar europeisk råvaruförsörjning som är tillräcklig för att tillgodose behoven i en växande återvinningssektor och som får till följd att Europas öppna ekonomi utvidgas och sysselsättning skapas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker behovet att säkra en hållbar europeisk råvaruförsörjning som är tillräcklig för att tillgodose behoven i en växande återvinningssektor och som får till följd att Europas öppna ekonomi utvidgas och sysselsättning skapas.

| 26. | Europaparlamentet efterlyser strängare krav på miljöanpassad offentlig upphandling (GPP) för produkter och tjänster som har avsevärd miljöpåverkan och som bidrar mest till förbrukningen av viktiga globala resurser (vatten, mark, råvaror och fossila resurser), i enlighet med färdplanen för resurseffektivitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning av på vilka områden GPP skulle kunna knytas till EU-finansierade projekt. Parlamentet efterlyser insatser för att främja gemensam upphandling och nätverk av tjänstemän som arbetar med offentlig upphandling till stöd för GPP före utgången av 2012, under förutsättningen att detta inte leder till konkurrensnackdelar för offentliga bolag. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet efterlyser strängare krav på miljöanpassad offentlig upphandling (GPP) för produkter och tjänster som har avsevärd miljöpåverkan och som bidrar mest till förbrukningen av viktiga globala resurser (vatten, mark, råvaror och fossila resurser), i enlighet med färdplanen för resurseffektivitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning av på vilka områden GPP skulle kunna knytas till EU-finansierade projekt. Parlamentet efterlyser insatser för att främja gemensam upphandling och nätverk av tjänstemän som arbetar med offentlig upphandling till stöd för GPP före utgången av 2012, under förutsättningen att detta inte leder till konkurrensnackdelar för offentliga bolag.

| 27. | Europaparlamentet begär att kraven på miljöinformation ska utökas till konventionella masskonsumtionsvaror. Parlamentet stöder de miljömärkningsförsök som har gjorts i medlemsstaterna och uppmanar kommissionen att ta fram en harmoniserad EU-metod för att beräkna produkters miljöpåverkan, i syfte att bättre informera konsumenterna om produkter som inte redan omfattas av befintliga system, såsom miljömärkning, energimärkning och certifiering för ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet begär att kraven på miljöinformation ska utökas till konventionella masskonsumtionsvaror. Parlamentet stöder de miljömärkningsförsök som har gjorts i medlemsstaterna och uppmanar kommissionen att ta fram en harmoniserad EU-metod för att beräkna produkters miljöpåverkan, i syfte att bättre informera konsumenterna om produkter som inte redan omfattas av befintliga system, såsom miljömärkning, energimärkning och certifiering för ekologiskt jordbruk.

| 28. | Europaparlamentet betonar vikten av en allomfattande märkning som inbegriper men inte begränsas till resursanvändning i produktinformationen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra de nuvarande märkningsreglerna genom att införa märkningar som gör att konsumenterna vid en första anblick kan göra genomtänkta val som bidrar till en mer hållbar utveckling. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar vikten av en allomfattande märkning som inbegriper men inte begränsas till resursanvändning i produktinformationen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra de nuvarande märkningsreglerna genom att införa märkningar som gör att konsumenterna vid en första anblick kan göra genomtänkta val som bidrar till en mer hållbar utveckling.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett fullständigt genomförande av EU:s regelverk på avfallsområdet, inklusive minimimålen, genom sina nationella strategier och planer för förebyggande och hantering av avfall. De nuvarande målen för insamling och separering bör vidareutvecklas och inriktas på största och kvalitativt bästa återvinning av material under varje fas. Följaktligen framhåller parlamentet att EU-finansieringen måste prioritera insatser högre upp i avfallshierarkin, så som föreskrivs i ramdirektivet om avfall (t.ex. genom att återvinningsanläggningar prioriteras framför bortskaffande av avfall). Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta behovet att förbättra och harmonisera beräkningsmetoderna och avfallsstatistiken, så att det finns en tillförlitlig grund för främjande av återvinning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett fullständigt genomförande av EU:s regelverk på avfallsområdet, inklusive minimimålen, genom sina nationella strategier och planer för förebyggande och hantering av avfall. De nuvarande målen för insamling och separering bör vidareutvecklas och inriktas på största och kvalitativt bästa återvinning av material under varje fas. Följaktligen framhåller parlamentet att EU-finansieringen måste prioritera insatser högre upp i avfallshierarkin, så som föreskrivs i ramdirektivet om avfall (t.ex. genom att återvinningsanläggningar prioriteras framför bortskaffande av avfall). Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta behovet att förbättra och harmonisera beräkningsmetoderna och avfallsstatistiken, så att det finns en tillförlitlig grund för främjande av återvinning.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på ett effektivare sätt bekämpa olagliga transporter av avfall, särskilt farligt avfall, till tredjeländer och att i synnerhet stärka lämpliga kontrollsystem. Parlamentet föreslår en ”europeisk yttre avfallspolitik” med syftet att sprida de bästa europeiska standarderna för avfallshantering vidare utanför EU:s gränser. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på ett effektivare sätt bekämpa olagliga transporter av avfall, särskilt farligt avfall, till tredjeländer och att i synnerhet stärka lämpliga kontrollsystem. Parlamentet föreslår en ”europeisk yttre avfallspolitik” med syftet att sprida de bästa europeiska standarderna för avfallshantering vidare utanför EU:s gränser.

| 31. | Europaparlamentet framhåller att över 20 procent av livsmedlen bortskaffas som avfall och efterlyser konkreta åtgärder från kommissionen och medlemsstaterna för att avsevärt minska livsmedelsslöseriet. Det är inte bara livsmedel som slösas på detta sätt, utan också de resurser som används för bearbetning och förpackning av livsmedel. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller att över 20 procent av livsmedlen bortskaffas som avfall och efterlyser konkreta åtgärder från kommissionen och medlemsstaterna för att avsevärt minska livsmedelsslöseriet. Det är inte bara livsmedel som slösas på detta sätt, utan också de resurser som används för bearbetning och förpackning av livsmedel.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga större tonvikt vid information, utbildning, och medvetandehöjande åtgärder, särskilt i fråga om sopsortering, återanvändning och återvinning, mot bakgrund av att utbildning har en direkt påverkan på vanor som rör resurseffektiviteten. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga större tonvikt vid information, utbildning, och medvetandehöjande åtgärder, särskilt i fråga om sopsortering, återanvändning och återvinning, mot bakgrund av att utbildning har en direkt påverkan på vanor som rör resurseffektiviteten.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att strömlinjeforma EU:s regelverk på avfallsområdet med beaktande av avfallshierarkin och behovet att minska restavfallet till nära noll. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att till 2014 lägga fram förslag i syfte att gradvis införa ett generellt förbud mot avfallsdeponering på EU-nivå och att före utgången av detta årtionde fasa ut förbränningen av återvinningsbart och komposterbart avfall. Detta bör åtföljas av lämpliga omställningsåtgärder, bland annat en vidareutveckling av gemensamma normer som bygger på ett livscykeltänkande. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över återvinningsmålen för 2020 i ramdirektivet om avfall. En deponiskatt, som redan införts av vissa medlemsstater, skulle också kunna bidra till att målen uppnås. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att strömlinjeforma EU:s regelverk på avfallsområdet med beaktande av avfallshierarkin och behovet att minska restavfallet till nära noll. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att till 2014 lägga fram förslag i syfte att gradvis införa ett generellt förbud mot avfallsdeponering på EU-nivå och att före utgången av detta årtionde fasa ut förbränningen av återvinningsbart och komposterbart avfall. Detta bör åtföljas av lämpliga omställningsåtgärder, bland annat en vidareutveckling av gemensamma normer som bygger på ett livscykeltänkande. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över återvinningsmålen för 2020 i ramdirektivet om avfall. En deponiskatt, som redan införts av vissa medlemsstater, skulle också kunna bidra till att målen uppnås.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att befintliga deponier skulle kunna användas för utvinning av råvaror från avfall (”urban mining”), men att det inte har forskats särskilt mycket om detta ämne. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar att befintliga deponier skulle kunna användas för utvinning av råvaror från avfall (”urban mining”), men att det inte har forskats särskilt mycket om detta ämne.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utöka sitt arbete med riktlinjer för utarbetande av standarder för återvunna material genom Europeiska standardiseringskommittén (CEN). |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utöka sitt arbete med riktlinjer för utarbetande av standarder för återvunna material genom Europeiska standardiseringskommittén (CEN).

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att politiken stimulerar användning i flera steg av naturliga råvaror och gynnar produkterna med det största mervärdet och de mest resurseffektiva produkterna framför energiframställning, med särskilt beaktande av potentialen att begränsa utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att politiken stimulerar användning i flera steg av naturliga råvaror och gynnar produkterna med det största mervärdet och de mest resurseffektiva produkterna framför energiframställning, med särskilt beaktande av potentialen att begränsa utsläppen av växthusgaser.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en sådan flerstegsstrategi också för användningen av biomassa, där återvinning och produkterna med det största mervärdet och de mest resurseffektiva produkterna, exempelvis biobaserade produkter och industrimaterial, gynnas framför bioenergi. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en sådan flerstegsstrategi också för användningen av biomassa, där återvinning och produkterna med det största mervärdet och de mest resurseffektiva produkterna, exempelvis biobaserade produkter och industrimaterial, gynnas framför bioenergi.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta ett program som ökar medvetenheten och vägleder företagen, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta ett program som ökar medvetenheten och vägleder företagen, särskilt små och medelstora företag.

| 39. | Europaparlamentet betonar att en livscykelsstrategi, för att vara meningsfull, måste utgå från redovisning som är så korrekt som möjlig. Parlamentet upprepar i detta sammanhang att leverantörerna när de genomför bränslekvalitetsdirektivet måste tillämpa ett separat standardvärde för tjärsand. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att en livscykelsstrategi, för att vara meningsfull, måste utgå från redovisning som är så korrekt som möjlig. Parlamentet upprepar i detta sammanhang att leverantörerna när de genomför bränslekvalitetsdirektivet måste tillämpa ett separat standardvärde för tjärsand.

| 40. | Europaparlamentet understryker betydelsen av forskning, utveckling och innovation för att påskynda omställningen till ett resurseffektivt Europa. Parlamentet noterar att behovet av ökat nytänkande är särskilt stort när det gäller miljövänlig prospektering och utvinning av råvaror, jordbruk, materialkemi, avfallshantering och återvinning, vattenförvaltning, återanvändningsmöjligheter samt ersättning av miljöpåverkande material, tekniker och utformningar i syfte att minska material- och energiförbrukning, liksom när det gäller förnybar energi och energieffektivitet. Parlamentet påpekar att skattelättnader kopplade till minskad resursanvändning också skulle gynna innovation, forskning och utveckling. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker betydelsen av forskning, utveckling och innovation för att påskynda omställningen till ett resurseffektivt Europa. Parlamentet noterar att behovet av ökat nytänkande är särskilt stort när det gäller miljövänlig prospektering och utvinning av råvaror, jordbruk, materialkemi, avfallshantering och återvinning, vattenförvaltning, återanvändningsmöjligheter samt ersättning av miljöpåverkande material, tekniker och utformningar i syfte att minska material- och energiförbrukning, liksom när det gäller förnybar energi och energieffektivitet. Parlamentet påpekar att skattelättnader kopplade till minskad resursanvändning också skulle gynna innovation, forskning och utveckling.

| 41. | Europaparlamentet påminner om att resurseffektiviteten bör syfta till att hjälpa EU att förbättra den tekniska prestandan och utvinna mer ur råvarorna längs hela värdekedjan (i samband med brytning, bearbetning, raffinering och återvinning). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet påminner om att resurseffektiviteten bör syfta till att hjälpa EU att förbättra den tekniska prestandan och utvinna mer ur råvarorna längs hela värdekedjan (i samband med brytning, bearbetning, raffinering och återvinning).

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man kan öka resurseffektiviteten inom EU:s gruvdrifts- och bearbetningsindustri för att förbättra konkurrenskraften och hållbarheten, bland annat genom att främja spridningen av ny teknik och öka framställningen av biprodukter vid sidan av basmetaller. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man kan öka resurseffektiviteten inom EU:s gruvdrifts- och bearbetningsindustri för att förbättra konkurrenskraften och hållbarheten, bland annat genom att främja spridningen av ny teknik och öka framställningen av biprodukter vid sidan av basmetaller.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att inrätta centrum för innovationsteknik som stöder utvinning, återvinning och återanvändning av användbara komponenter från avfallsprodukter från gruvdrift och underlättar den efterföljande användningen av avfallsprodukter från gruvdrift, som lagras i olika slags förvaringsanläggningar för avfall och inom byggindustrin, liksom hanteringen av denna typ av avfallsförvaring på ett miljösäkert sätt. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att inrätta centrum för innovationsteknik som stöder utvinning, återvinning och återanvändning av användbara komponenter från avfallsprodukter från gruvdrift och underlättar den efterföljande användningen av avfallsprodukter från gruvdrift, som lagras i olika slags förvaringsanläggningar för avfall och inom byggindustrin, liksom hanteringen av denna typ av avfallsförvaring på ett miljösäkert sätt.

| 44. | Europaparlamentet framhåller behovet att använda alternativa produkter som förändrar de energi- och materialintensiva konsumtionsmönstren med bibehållen prestanda, liksom att använda alternativa råvaror och andra material så att tillverkningsprocesserna blir mindre energiintensiva. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet framhåller behovet att använda alternativa produkter som förändrar de energi- och materialintensiva konsumtionsmönstren med bibehållen prestanda, liksom att använda alternativa råvaror och andra material så att tillverkningsprocesserna blir mindre energiintensiva.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effekterna av en skatt på resurser och oanvända råvaror, och i synnerhet eventuella bieffekter, såsom att råvaror ersätts på ett icke-hållbart sätt, skatteflykt eller att ekonomisk verksamhet flyttar till tredjeländer. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effekterna av en skatt på resurser och oanvända råvaror, och i synnerhet eventuella bieffekter, såsom att råvaror ersätts på ett icke-hållbart sätt, skatteflykt eller att ekonomisk verksamhet flyttar till tredjeländer.

| 46. | Europaparlamentet betonar vikten av kvalifikationer och utbildning och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda en nära dialog med arbetsmarknadens parter, den akademiska världen och näringslivet på detta område. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att i samarbete med näringslivet och den akademiska världen stödja resurseffektivitet genom särskilda universitetsprogram och stipendier. Parlamentet stöder också utbytesprogram på området, till exempel mineral- och miljöprogrammet inom Erasmus Mundus. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar vikten av kvalifikationer och utbildning och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda en nära dialog med arbetsmarknadens parter, den akademiska världen och näringslivet på detta område. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att i samarbete med näringslivet och den akademiska världen stödja resurseffektivitet genom särskilda universitetsprogram och stipendier. Parlamentet stöder också utbytesprogram på området, till exempel mineral- och miljöprogrammet inom Erasmus Mundus.

| 47. | Europaparlamentet understryker behovet att investera i återvinning av råvaror och sällsynta jordartsmetaller, eftersom brytning, raffinering och återvinning av sällsynta jordartsmetaller får allvarliga miljökonsekvenser om det inte hanteras på rätt sätt. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker behovet att investera i återvinning av råvaror och sällsynta jordartsmetaller, eftersom brytning, raffinering och återvinning av sällsynta jordartsmetaller får allvarliga miljökonsekvenser om det inte hanteras på rätt sätt.

Naturkapital och ekosystemtjänster

| 48. | Den biologiska mångfalden är avgörande för människans existens och samhällets välmående, både direkt och indirekt, genom de ekosystemtjänster som den möjliggör. Europaparlamentet välkomnar och stöder EU-strategin för biologisk mångfald fram till 2020, inklusive alla dess mål och åtgärder. Parlamentet understryker vikten av att skyddet för den biologiska mångfalden integreras i alla politikområden, också inom ramen för ett resurseffektivt Europa. |
| --- | --- |

48.

Den biologiska mångfalden är avgörande för människans existens och samhällets välmående, både direkt och indirekt, genom de ekosystemtjänster som den möjliggör. Europaparlamentet välkomnar och stöder EU-strategin för biologisk mångfald fram till 2020, inklusive alla dess mål och åtgärder. Parlamentet understryker vikten av att skyddet för den biologiska mångfalden integreras i alla politikområden, också inom ramen för ett resurseffektivt Europa.

| 49 | I detta sammanhang ser Europaparlamentet positivt på att särskilda åtgärder har tagits fram för att bekämpa invasiva arter, och begär att de ska genomföras utan dröjsmål. |
| --- | --- |

49

I detta sammanhang ser Europaparlamentet positivt på att särskilda åtgärder har tagits fram för att bekämpa invasiva arter, och begär att de ska genomföras utan dröjsmål.

| 50. | Europaparlamentet betonar betydelsen av vatten som en naturresurs som är livsviktig för både mänskligheten och ekosystemen. Parlamentet påminner om att faktorer som avskogning, urbanisering, befolkningsökning och ekonomisk tillväxt samt klimatförändringar lett till ökade krav på säkra vattentillgångar med hög tillgänglighet och kvalitet. Parlamentet framhåller behovet av en sektorsövergripande strategi för förvaltningen av våra vattenresurser, och betonar de lokala och regionala myndigheternas roll i samband med flaggskeppsinitiativet för ett resurseffektivt Europa. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar betydelsen av vatten som en naturresurs som är livsviktig för både mänskligheten och ekosystemen. Parlamentet påminner om att faktorer som avskogning, urbanisering, befolkningsökning och ekonomisk tillväxt samt klimatförändringar lett till ökade krav på säkra vattentillgångar med hög tillgänglighet och kvalitet. Parlamentet framhåller behovet av en sektorsövergripande strategi för förvaltningen av våra vattenresurser, och betonar de lokala och regionala myndigheternas roll i samband med flaggskeppsinitiativet för ett resurseffektivt Europa.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att också beräkna och uppge kostnaderna för de miljöskador som uppstår som en konsekvens av EU:s jordbruks- och fiskeripolitik. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att också beräkna och uppge kostnaderna för de miljöskador som uppstår som en konsekvens av EU:s jordbruks- och fiskeripolitik.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja bästa praxis på området resurseffektivitet för att ta fram lämpliga kriterier och starta pilotprojekt för ett antal naturresurser, till exempel fosfor, i syfte att uppnå en nästintill hundraprocentig återanvändningsgrad 2020 och optimera användningen och återvinningen av dessa naturresurser. Parlamentet betonar att sådana pilotprojekt bör direktfinansieras av EU. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja bästa praxis på området resurseffektivitet för att ta fram lämpliga kriterier och starta pilotprojekt för ett antal naturresurser, till exempel fosfor, i syfte att uppnå en nästintill hundraprocentig återanvändningsgrad 2020 och optimera användningen och återvinningen av dessa naturresurser. Parlamentet betonar att sådana pilotprojekt bör direktfinansieras av EU.

| 53. | Europas naturresurser bör förvaltas på ett mer strategiskt och miljövänligt sätt. Europaparlamentet anser att större ansträngningar bör göras för att förvalta befintliga tillgångar i EU, särskilt mineraler, metaller och timmer samt energiresurser, inklusive fossila bränslen. Parlamentet betonar EU:s potentiella kapacitet att tillgodose sina egna råvarubehov och uppmanar EU att minska sitt importberoende av råvaror som framställts med metoder som inte är miljömässigt hållbara. |
| --- | --- |

53.

Europas naturresurser bör förvaltas på ett mer strategiskt och miljövänligt sätt. Europaparlamentet anser att större ansträngningar bör göras för att förvalta befintliga tillgångar i EU, särskilt mineraler, metaller och timmer samt energiresurser, inklusive fossila bränslen. Parlamentet betonar EU:s potentiella kapacitet att tillgodose sina egna råvarubehov och uppmanar EU att minska sitt importberoende av råvaror som framställts med metoder som inte är miljömässigt hållbara.

| 54. | Europaparlamentet anser att medlemsstaternas industrier i allt högre grad måste förlita sig på inhemska råvaror. Parlamentet påpekar att förvaltningen av inhemska resurser bör garantera att de inte går till spillo. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att medlemsstaternas industrier i allt högre grad måste förlita sig på inhemska råvaror. Parlamentet påpekar att förvaltningen av inhemska resurser bör garantera att de inte går till spillo.

| 55. | Europaparlamentet understryker betydelsen av hållbart jordbruk, vilket begränsar markanvändningen i andra länder och minskar EU:s koldioxidavtryck. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker betydelsen av hållbart jordbruk, vilket begränsar markanvändningen i andra länder och minskar EU:s koldioxidavtryck.

| 56. | Europaparlamentet anser att konsumenternas medvetenhet spelar en avgörande roll för att förbättra resurseffektiviteten vid konsumtion av livsmedel, och stöder initiativ på lokal och nationell nivå och på EU-nivå för att främja hållbarare livsmedelskonsumtionsmönster. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att konsumenternas medvetenhet spelar en avgörande roll för att förbättra resurseffektiviteten vid konsumtion av livsmedel, och stöder initiativ på lokal och nationell nivå och på EU-nivå för att främja hållbarare livsmedelskonsumtionsmönster.

| 57. | Europaparlamentet framhåller den roll som förnybara naturtillgångarna, till exempel skogarna, spelar för resurseffektiviteten. Kommissionen uppmanas att främja användningen av förnybara, biobaserade, återvinningsbara och miljövänliga råvaror och andra material. Parlamentet påminner särskilt om att det är resurseffektivt att använda förnybara material med låga utsläpp, som trä, för byggnadsändamål. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet framhåller den roll som förnybara naturtillgångarna, till exempel skogarna, spelar för resurseffektiviteten. Kommissionen uppmanas att främja användningen av förnybara, biobaserade, återvinningsbara och miljövänliga råvaror och andra material. Parlamentet påminner särskilt om att det är resurseffektivt att använda förnybara material med låga utsläpp, som trä, för byggnadsändamål.

| 58. | Europaparlamentet betonar behovet att förstärka skyddet av skogsnäringen i EU och tillhörande riskförebyggande åtgärder, eftersom skogsresurserna och träets miljömässiga kvaliteter utgör ett avsevärt naturkapital. Parlamentet efterlyser finansiella instrument för finansiering av åtgärder för att förebygga skogsbränder och parasitangrepp. Kommissionen uppmanas att tillsammans med timmerindustrin undersöka möjligheterna att vidta specifika åtgärder för ett hållbart utnyttjande av skogsresurser, särskilt genom pilotprojekt. Parlamentet förespråkar ett bättre utnyttjande av de åtgärder inom skogsbruket som redan finns inom EU:s olika politikområden, i syfte att höja skogarnas ekonomiska värde och garantera bättre tillgång på trä, till exempel genom omplantering inom programmen för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar behovet att förstärka skyddet av skogsnäringen i EU och tillhörande riskförebyggande åtgärder, eftersom skogsresurserna och träets miljömässiga kvaliteter utgör ett avsevärt naturkapital. Parlamentet efterlyser finansiella instrument för finansiering av åtgärder för att förebygga skogsbränder och parasitangrepp. Kommissionen uppmanas att tillsammans med timmerindustrin undersöka möjligheterna att vidta specifika åtgärder för ett hållbart utnyttjande av skogsresurser, särskilt genom pilotprojekt. Parlamentet förespråkar ett bättre utnyttjande av de åtgärder inom skogsbruket som redan finns inom EU:s olika politikområden, i syfte att höja skogarnas ekonomiska värde och garantera bättre tillgång på trä, till exempel genom omplantering inom programmen för landsbygdsutveckling.

| 59. | Europaparlamentet betonar att förluster av näringsämnen till miljön på grund av jordbruksproduktion skapar stora externa kostnader för ekosystemen, människors hälsa och klimatet. Kommissionen uppmanas att införa moderna tekniker för hantering av näringsämnen i syfte att sänka nivåerna på förlusten av näringsämnen i samband med intensivare produktion. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar att förluster av näringsämnen till miljön på grund av jordbruksproduktion skapar stora externa kostnader för ekosystemen, människors hälsa och klimatet. Kommissionen uppmanas att införa moderna tekniker för hantering av näringsämnen i syfte att sänka nivåerna på förlusten av näringsämnen i samband med intensivare produktion.

| 60. | Europaparlamentet påpekar att reformpaketet för den gemensamma fiskeripolitiken är en viktig del i flaggskeppsinitiativet för ett resurseffektivt Europa. Parlamentet anser att ett maximalt hållbart uttag, förebyggande av utkastande av fisk, renare och effektivare motorer, mer selektiva fiskeredskap, lika villkor på internationell nivå samt överkapacitet i flottorna är frågor som måste lösas för att fiske- och vattenbrukssektorn ska kunna bli miljövänlig och ekonomiskt sund. Vidare betonar parlamentet den sociala och ekonomiska vikten av småskaliga kustflottor. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet påpekar att reformpaketet för den gemensamma fiskeripolitiken är en viktig del i flaggskeppsinitiativet för ett resurseffektivt Europa. Parlamentet anser att ett maximalt hållbart uttag, förebyggande av utkastande av fisk, renare och effektivare motorer, mer selektiva fiskeredskap, lika villkor på internationell nivå samt överkapacitet i flottorna är frågor som måste lösas för att fiske- och vattenbrukssektorn ska kunna bli miljövänlig och ekonomiskt sund. Vidare betonar parlamentet den sociala och ekonomiska vikten av småskaliga kustflottor.

Förvaltning och övervakning

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med alla nyckelaktörer anta tillförlitliga och lättförståeliga indikatorer för exempelvis mark-, vatten-, råvaru- och koldioxidavtryck, för att övervaka framstegen på vägen mot målen. Dessa indikatorer bör vara baserade på integrerade redovisningsverktyg och på en konsekvent och allmänt accepterad vetenskapligt baserad metodik, och de bör vara uttryckligen definierade så att de gäller i hela EU, för såväl politiska som privata aktörer. Vidare bör de ta med den totala livscykelpåverkan i beräkningen och mäta hur stor mängd resurser som kommer in i ekonomin, så att alla aspekter av resursknapphet kan tas upp och även dolda flöden integreras. Parlamentet varnar för att den föreslagna indikatorn för resursproduktivitet inte kommer att tillhandahålla den information som behövs. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med alla nyckelaktörer anta tillförlitliga och lättförståeliga indikatorer för exempelvis mark-, vatten-, råvaru- och koldioxidavtryck, för att övervaka framstegen på vägen mot målen. Dessa indikatorer bör vara baserade på integrerade redovisningsverktyg och på en konsekvent och allmänt accepterad vetenskapligt baserad metodik, och de bör vara uttryckligen definierade så att de gäller i hela EU, för såväl politiska som privata aktörer. Vidare bör de ta med den totala livscykelpåverkan i beräkningen och mäta hur stor mängd resurser som kommer in i ekonomin, så att alla aspekter av resursknapphet kan tas upp och även dolda flöden integreras. Parlamentet varnar för att den föreslagna indikatorn för resursproduktivitet inte kommer att tillhandahålla den information som behövs.

| 62. | Europaparlamentet upprepar vikten av en uppsättning sammanhängande, mätbara, tydliga och verifierbara sektorsmål, innehållande ett övergripande mål, för att förverkliga färdplanens vision och milstolpar. Parlamentet inser frågans komplexitet och att det därför behövs en fast vetenskaplig grund. Kommissionen uppmanas att på denna grund lägga fram ett konkret förslag på sådana mål för EU och medlemsstaterna, senast inom ett år efter att de aktuella indikatorerna har antagits, och att säkerställa att all EU-politik är förenlig med de uppställda målen. Parlamentet anser att de milstolpar som ingår i färdplanen ska betraktas som mål fram till dess att mer detaljerade mål har ställts upp. Medlemsstaterna uppmanas att inkludera motsvarande mål i sina egna strategier för resurseffektivitet. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet upprepar vikten av en uppsättning sammanhängande, mätbara, tydliga och verifierbara sektorsmål, innehållande ett övergripande mål, för att förverkliga färdplanens vision och milstolpar. Parlamentet inser frågans komplexitet och att det därför behövs en fast vetenskaplig grund. Kommissionen uppmanas att på denna grund lägga fram ett konkret förslag på sådana mål för EU och medlemsstaterna, senast inom ett år efter att de aktuella indikatorerna har antagits, och att säkerställa att all EU-politik är förenlig med de uppställda målen. Parlamentet anser att de milstolpar som ingår i färdplanen ska betraktas som mål fram till dess att mer detaljerade mål har ställts upp. Medlemsstaterna uppmanas att inkludera motsvarande mål i sina egna strategier för resurseffektivitet.

| 63. | Europaparlamentet betonar att specifika indikatorer för resurseffektivitet är avgörande inom alla politikområden, och uppmanar kommissionen att integrera indikatorer för resurseffektivitet i alla sina konsekvensbedömningar. Parlamentet anser också att en ”konkurrensanalys”, enligt riktlinjerna i kommissionens meddelade COM(2010)0614, bör vara en obligatorisk del av alla konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar att specifika indikatorer för resurseffektivitet är avgörande inom alla politikområden, och uppmanar kommissionen att integrera indikatorer för resurseffektivitet i alla sina konsekvensbedömningar. Parlamentet anser också att en ”konkurrensanalys”, enligt riktlinjerna i kommissionens meddelade COM(2010)0614, bör vara en obligatorisk del av alla konsekvensbedömningar.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den gällande lagstiftningen genomförs fullt ut, särskilt när det gäller vattenlagstiftningen, för att i största möjliga utsträckning utnyttja alla möjligheter. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den gällande lagstiftningen genomförs fullt ut, särskilt när det gäller vattenlagstiftningen, för att i största möjliga utsträckning utnyttja alla möjligheter.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar EU:s bränslekvalitetsdirektiv som ett viktigt steg i en livscykelinriktad strategi för resursförbrukning, och kräver att leverantörerna tillämpar ett separat standardvärde för tjärsand när de tillämpar direktivet. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet välkomnar EU:s bränslekvalitetsdirektiv som ett viktigt steg i en livscykelinriktad strategi för resursförbrukning, och kräver att leverantörerna tillämpar ett separat standardvärde för tjärsand när de tillämpar direktivet.

| 66. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör tillhandahålla de rätta strategiska ramarna för att uppnå visionen, milstolparna och målen i färdplanen mot ett resurseffektivt Europa. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör tillhandahålla de rätta strategiska ramarna för att uppnå visionen, milstolparna och målen i färdplanen mot ett resurseffektivt Europa.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska EU:s politik och bedöma bland annat de nationella handlingsplanerna för förnybar energi och den gemensamma jordbrukspolitiken med avseende på deras påverkan på resurseffektiviteten. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska EU:s politik och bedöma bland annat de nationella handlingsplanerna för förnybar energi och den gemensamma jordbrukspolitiken med avseende på deras påverkan på resurseffektiviteten.

| 68. | Europaparlamentet anser att ett resurseffektivt Europa utgör en lämplig ram för skapandet av gröna jobb för alla, utan diskriminering. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att ett resurseffektivt Europa utgör en lämplig ram för skapandet av gröna jobb för alla, utan diskriminering.

| 69. | Europaparlamentet anser att resurseffektiviteten ofta hämmas av tungrodda administrativa förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att förenkla tillståndsförfarandena så att resurseffektiviteten kan genomföras mer verkningsfullt. I detta avseende välkomnar parlamentet kommissionens initiativ om öppenhetsdirektivet. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet anser att resurseffektiviteten ofta hämmas av tungrodda administrativa förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att förenkla tillståndsförfarandena så att resurseffektiviteten kan genomföras mer verkningsfullt. I detta avseende välkomnar parlamentet kommissionens initiativ om öppenhetsdirektivet.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram informations- och upplysningskampanjerna riktade till allmänheten i syfte att öka användningen av produkter som framställts av återvunnet avfall. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram informations- och upplysningskampanjerna riktade till allmänheten i syfte att öka användningen av produkter som framställts av återvunnet avfall.

| 71. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder som kan garantera att den mest effektiva resursanvändningen blir ett centralt övervägande inom regionalpolitiken. Parlamentet betonar att resurseffektiviteten också behöver tas upp på regional och lokal nivå, med hänsyn till potentialen, svårigheterna och de olika utvecklingsnivåerna i Europas regioner. Parlamentet betonar också att de lokala och regionala myndigheterna måste harmonisera sina åtgärder för resurseffektivitet med Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder som kan garantera att den mest effektiva resursanvändningen blir ett centralt övervägande inom regionalpolitiken. Parlamentet betonar att resurseffektiviteten också behöver tas upp på regional och lokal nivå, med hänsyn till potentialen, svårigheterna och de olika utvecklingsnivåerna i Europas regioner. Parlamentet betonar också att de lokala och regionala myndigheterna måste harmonisera sina åtgärder för resurseffektivitet med Europa 2020-strategin.

Den internationella dimensionen

| 72. | Europaparlamentet betraktar effektiv och hållbar användning och fördelning av resurser som en nyckelfaktor i EU:s industripolitik, som även bör prägla unionens yttre förbindelser nu och i framtiden. Parlamentet anser i detta avseende att handeln med miljövaror och miljötjänster utgör ett instrument för hållbar ekonomisk och social utveckling som gagnar både handeln och miljön. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betraktar effektiv och hållbar användning och fördelning av resurser som en nyckelfaktor i EU:s industripolitik, som även bör prägla unionens yttre förbindelser nu och i framtiden. Parlamentet anser i detta avseende att handeln med miljövaror och miljötjänster utgör ett instrument för hållbar ekonomisk och social utveckling som gagnar både handeln och miljön.

| 73. | Europaparlamentet anser att ett rättvist, öppet och icke-diskriminerande multilateralt handelssystem och miljöskyddet bör förstärka varandra och gynna lokalsamhällen, förutsatt att de multilaterala handelsreglerna reformeras så att de bättre svarar mot miljöutmaningar och grundläggande mänskliga behov. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att ett rättvist, öppet och icke-diskriminerande multilateralt handelssystem och miljöskyddet bör förstärka varandra och gynna lokalsamhällen, förutsatt att de multilaterala handelsreglerna reformeras så att de bättre svarar mot miljöutmaningar och grundläggande mänskliga behov.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i större utsträckning införliva frågor som rör råvaror, till exempel exportbegränsningar och investeringsaspekter, i pågående och framtida förhandlingar som EU genomför på bilateral och multilateral grund. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i större utsträckning införliva frågor som rör råvaror, till exempel exportbegränsningar och investeringsaspekter, i pågående och framtida förhandlingar som EU genomför på bilateral och multilateral grund.

| 75. | Europaparlamentet betonar att ett rättvist öppnande av globala marknader för miljövaror och miljötjänster som främjar hållbar konsumtion skapar exportmöjligheter och nya arbetstillfällen kopplade till spridningen av ny grön teknik, innovation och konkurrenskraft samt leder till lägre priser, högre kvalitet och större valfrihet för konsumenterna. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet betonar att ett rättvist öppnande av globala marknader för miljövaror och miljötjänster som främjar hållbar konsumtion skapar exportmöjligheter och nya arbetstillfällen kopplade till spridningen av ny grön teknik, innovation och konkurrenskraft samt leder till lägre priser, högre kvalitet och större valfrihet för konsumenterna.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar arbetet inom Världshandelsorganisationens Doharunda för handelsförhandlingar om minskning eller undanröjande av tullhinder och övriga hinder för handeln med miljövaror och miljötjänster, och riktar en kraftfull uppmaning till parterna att oberoende av Doharundans framtid fortsätta att arbeta för en tydlig definition av miljövaror och miljötjänster som omfattar företagens sociala ansvar, EU:s miljönormer och principer för rättvis handel. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet välkomnar arbetet inom Världshandelsorganisationens Doharunda för handelsförhandlingar om minskning eller undanröjande av tullhinder och övriga hinder för handeln med miljövaror och miljötjänster, och riktar en kraftfull uppmaning till parterna att oberoende av Doharundans framtid fortsätta att arbeta för en tydlig definition av miljövaror och miljötjänster som omfattar företagens sociala ansvar, EU:s miljönormer och principer för rättvis handel.

| 77. | Europaparlamentet framhåller att samtliga befintliga bilaterala och regionala EU-handelsavtal måste omfatta ett ambitiöst kapitel om hållbarhet, vilket till exempel EU:s senaste frihandelsavtal med Sydkorea, Colombia och Peru samt Centralamerika gör. Parlamentet anser att kapitlen om social och miljömässig hållbarhet bör ges samma vikt som de kommersiella aspekterna av avtalen, och uppmanar därför kommissionen att låta dessa kapitel omfattas av bestämmelserna om tvistlösning i framtida frihandelsavtal. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet framhåller att samtliga befintliga bilaterala och regionala EU-handelsavtal måste omfatta ett ambitiöst kapitel om hållbarhet, vilket till exempel EU:s senaste frihandelsavtal med Sydkorea, Colombia och Peru samt Centralamerika gör. Parlamentet anser att kapitlen om social och miljömässig hållbarhet bör ges samma vikt som de kommersiella aspekterna av avtalen, och uppmanar därför kommissionen att låta dessa kapitel omfattas av bestämmelserna om tvistlösning i framtida frihandelsavtal.

| 78. | Europaparlamentet anser att införandet av förmånstullar på miljövaror och miljötjänster som produceras på ett socialt ansvarsfullt sätt inom ramen för det allmänna preferenssystemet kan skapa ett mervärde för EU:s handel med utvecklingsländer och fungera som en ytterligare sporre för förverkligandet av Europa 2020-strategins målsättningar och av unionens långsiktiga klimat- och energimål. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet anser att införandet av förmånstullar på miljövaror och miljötjänster som produceras på ett socialt ansvarsfullt sätt inom ramen för det allmänna preferenssystemet kan skapa ett mervärde för EU:s handel med utvecklingsländer och fungera som en ytterligare sporre för förverkligandet av Europa 2020-strategins målsättningar och av unionens långsiktiga klimat- och energimål.

| 79. | Europaparlamentet anser att det i samband med och inför Rio+20-konferensen behövs en ny och förstärkt debatt som inbegriper alla FN:s medlemsstater, det civila samhället och fackföreningar, om i synnerhet hur ändamålsenligt det är att företagens sociala ansvar är frivilligt. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet anser att det i samband med och inför Rio+20-konferensen behövs en ny och förstärkt debatt som inbegriper alla FN:s medlemsstater, det civila samhället och fackföreningar, om i synnerhet hur ändamålsenligt det är att företagens sociala ansvar är frivilligt.

| 80. | Europaparlamentet betonar att EU:s miljöinnovation stimulerar större resurseffektivitet utanför våra gränser, vilket leder till minskad utarmning av de globala naturresurserna. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att stärka sina nationella strategier för resurseffektivitet och att dela med sig av sina kunskaper vid globala forum såsom Rio+20-konferensen. Parlamentet framhåller att den snabbt växande globala konsumtionen, tillsammans med de allt knappare råvarutillgångarna, kräver satsningar på global resurseffektivitet. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet betonar att EU:s miljöinnovation stimulerar större resurseffektivitet utanför våra gränser, vilket leder till minskad utarmning av de globala naturresurserna. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att stärka sina nationella strategier för resurseffektivitet och att dela med sig av sina kunskaper vid globala forum såsom Rio+20-konferensen. Parlamentet framhåller att den snabbt växande globala konsumtionen, tillsammans med de allt knappare råvarutillgångarna, kräver satsningar på global resurseffektivitet.

| 81. | Europaparlamentet påpekar att den kommande Rio+20-konferensen kan bli ett viktigt forum för att diskutera frågorna om resurseffektivitet och hållbar utveckling. Parlamentet anser att en ny uppsättning mål för hållbar utveckling kan täppa till luckorna i millennieutvecklingsmålen och bli en stark efterträdare som globalt projekt, som erkänner de oupplösliga kopplingarna mellan miljön och alla dimensioner av utvecklingen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att spela en avgörande och positiv roll vid denna konferens för att möta utmaningarna med att få till stånd en grön ekonomi för alla på en global skala. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet påpekar att den kommande Rio+20-konferensen kan bli ett viktigt forum för att diskutera frågorna om resurseffektivitet och hållbar utveckling. Parlamentet anser att en ny uppsättning mål för hållbar utveckling kan täppa till luckorna i millennieutvecklingsmålen och bli en stark efterträdare som globalt projekt, som erkänner de oupplösliga kopplingarna mellan miljön och alla dimensioner av utvecklingen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att spela en avgörande och positiv roll vid denna konferens för att möta utmaningarna med att få till stånd en grön ekonomi för alla på en global skala.

*

* *

| 82. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0364.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0014.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/69 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/69

---

Torsdagen den 24 maj 2012Initiativet Bättre möjligheter för unga

P7_TA(2012)0224

Europaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga (2012/2617(RSP))

2013/C 264 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av frågan till kommissionen av den 26 april 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga (O-000106/2012 – B7-0113/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen av den 26 april 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga (O-000106/2012 – B7-0113/2012),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 17 juni 2010 om Europa 2020-strategin och dess fem överordnade mål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 17 juni 2010 om Europa 2020-strategin och dess fem överordnade mål,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933),

| — | med beaktande av meddelandet ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning”, som kommissionen lade fram den 18 april 2012 (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning”, som kommissionen lade fram den 18 april 2012 (COM(2012)0173),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden –’Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt’” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden –’Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt’” (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Unga på väg – Ett initiativ för att släppa fram potentialen hos ungdomar att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen” ((COM (2010)0477), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Unga på väg – Ett initiativ för att släppa fram potentialen hos ungdomar att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen” ((COM (2010)0477),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Årlig tillväxtöversikt 2012” (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Årlig tillväxtöversikt 2012” (COM(2011)0815),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om EU-strategin för integrering av romer (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om EU-strategin för integrering av romer (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om främjande av sysselsättning för ungdomar i syfte att uppnå målen för Europa 2020-strategin, som antogs i Luxemburg den 17 juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om främjande av sysselsättning för ungdomar i syfte att uppnå målen för Europa 2020-strategin, som antogs i Luxemburg den 17 juni 2011,

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 30 januari 2012 med titeln ”Mot tillväxtvänlig konsolidering och jobbskapande tillväxt”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 30 januari 2012 med titeln ”Mot tillväxtvänlig konsolidering och jobbskapande tillväxt”,

| — | med beaktande av den skrivelse om ungdomsarbetslöshet som kommissionens ordförande Barroso skickade till åtta medlemsstater den 31 januari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den skrivelse om ungdomsarbetslöshet som kommissionens ordförande Barroso skickade till åtta medlemsstater den 31 januari 2012,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs arbetsdokument (SOC)450 av den 28 mars 2012 om meddelandet COM(2011)0933 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs arbetsdokument (SOC)450 av den 28 mars 2012 om meddelandet COM(2011)0933 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén,

| — | med beaktande av direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet,

| — | med beaktande av artiklarna 15, 31 och 32 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 15, 31 och 32 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av avdelning XII i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning XII i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I en resolution från 2010 redogjorde parlamentet för sin ståndpunkt i fråga om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar. I resolutionen uppmanades kommissionen, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter att i enlighet med sina respektive befogenheter bland annat






  — | skyndsamt utarbeta strategier samt ekonomi- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att skapa fler och bättre arbetstillfällen för unga och därigenom förhindra att de hamnar i en otrygghetsfälla där tillfälliga jobb och obetalda praktikplatser avlöser varandra utan att löne- och arbetsvillkoren förbättras nämnvärt och utan att det leder fram till stabilare anställningsformer, |
| --- | --- | --- |

A.

I en resolution från 2010 redogjorde parlamentet för sin ståndpunkt i fråga om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar. I resolutionen uppmanades kommissionen, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter att i enlighet med sina respektive befogenheter bland annat

—

skyndsamt utarbeta strategier samt ekonomi- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att skapa fler och bättre arbetstillfällen för unga och därigenom förhindra att de hamnar i en otrygghetsfälla där tillfälliga jobb och obetalda praktikplatser avlöser varandra utan att löne- och arbetsvillkoren förbättras nämnvärt och utan att det leder fram till stabilare anställningsformer,

| — | backa upp nationella arbetsmarknads- och utbildningspolitiska åtgärder med en ungdomsgaranti som säkrar rätten för varje ung människa inom EU att bli erbjuden arbete, lärlingsplats, extra utbildning eller en kombination av arbete och utbildning efter högst fyra månaders arbetslöshet, |
| --- | --- |

—

backa upp nationella arbetsmarknads- och utbildningspolitiska åtgärder med en ungdomsgaranti som säkrar rätten för varje ung människa inom EU att bli erbjuden arbete, lärlingsplats, extra utbildning eller en kombination av arbete och utbildning efter högst fyra månaders arbetslöshet,

| — | öka ansträngningarna för att minska skolavhoppen och ta fram strategier för att nå ut till unga människor som varken har arbete eller utbildningsplats, |
| --- | --- |

—

öka ansträngningarna för att minska skolavhoppen och ta fram strategier för att nå ut till unga människor som varken har arbete eller utbildningsplats,

| — | stärka kopplingarna mellan utbildningsväsendet och arbetslivet genom att bättre anpassa läroplanerna till arbetsmarknadens behov, erbjuda praktikplatser av hög kvalitet med anständiga löner och rimliga arbetsvillkor, införa en europeisk kvalitetsstadga för praktikplatser med miniminormer för praktiktjänstgöring för att garantera deras utbildningsvärde och undvika exploatering och samtidigt erbjuda socialt skydd, samt genom att skapa fler och bättre lärlingsplatser inom ramen för yrkesutbildning för att göra det lättare för unga människor att ta steget från utbildning till arbete, |
| --- | --- |

—

stärka kopplingarna mellan utbildningsväsendet och arbetslivet genom att bättre anpassa läroplanerna till arbetsmarknadens behov, erbjuda praktikplatser av hög kvalitet med anständiga löner och rimliga arbetsvillkor, införa en europeisk kvalitetsstadga för praktikplatser med miniminormer för praktiktjänstgöring för att garantera deras utbildningsvärde och undvika exploatering och samtidigt erbjuda socialt skydd, samt genom att skapa fler och bättre lärlingsplatser inom ramen för yrkesutbildning för att göra det lättare för unga människor att ta steget från utbildning till arbete,

| — | öka ansträngningarna för att utarbeta och införa ett europeiskt system för certifiering och erkännande av formellt och informellt lärande och därigenom förbättra rörligheten på arbetsmarknaden såväl nationellt som över gränserna, |
| --- | --- |

—

öka ansträngningarna för att utarbeta och införa ett europeiskt system för certifiering och erkännande av formellt och informellt lärande och därigenom förbättra rörligheten på arbetsmarknaden såväl nationellt som över gränserna,

| — | driva en inkluderande politik i syfte att undvika diskriminering av unga och tillgodose behoven hos grupper som ofta möter särskilda hinder i samband med inträde på arbetsmarknaden, exempelvis unga invandrare, unga föräldrar, unga romer och personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

—

driva en inkluderande politik i syfte att undvika diskriminering av unga och tillgodose behoven hos grupper som ofta möter särskilda hinder i samband med inträde på arbetsmarknaden, exempelvis unga invandrare, unga föräldrar, unga romer och personer med funktionsnedsättning.

| B. | Efter en matt ekonomisk återhämtning sedan 2010 är arbetslösheten åter på väg upp i EU och ligger i genomsnitt på 10 %, ungdomsarbetslösheten på över 22 %. De ekonomiska prognoserna tyder på att vi är på väg in i en ny period av ekonomisk stagnation med ytterligare stigande arbetslöshet, och förhoppningarna om en återhämtning med ökad sysselsättning ser inte ut att kunna infrias på länge än. |
| --- | --- |

B.

Efter en matt ekonomisk återhämtning sedan 2010 är arbetslösheten åter på väg upp i EU och ligger i genomsnitt på 10 %, ungdomsarbetslösheten på över 22 %. De ekonomiska prognoserna tyder på att vi är på väg in i en ny period av ekonomisk stagnation med ytterligare stigande arbetslöshet, och förhoppningarna om en återhämtning med ökad sysselsättning ser inte ut att kunna infrias på länge än.

| C. | Sysselsättningssituationen för ungdomar skiljer sig avsevärt mellan olika medlemsstater. I vissa ligger arbetslösheten en bit under 10 %, medan den uppgår till nästan 50 % i de länder som drabbats hårdast av krisen. |
| --- | --- |

C.

Sysselsättningssituationen för ungdomar skiljer sig avsevärt mellan olika medlemsstater. I vissa ligger arbetslösheten en bit under 10 %, medan den uppgår till nästan 50 % i de länder som drabbats hårdast av krisen.

| D. | Ungdomsarbetslösheten kan hanteras på ett ändamålsenligt sätt endast om den analyseras mot bakgrund av den samlade sysselsättningssituationen i en medlemsstat och det övergripande ekonomiskpolitiska ramverk som omger den nationella arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

D.

Ungdomsarbetslösheten kan hanteras på ett ändamålsenligt sätt endast om den analyseras mot bakgrund av den samlade sysselsättningssituationen i en medlemsstat och det övergripande ekonomiskpolitiska ramverk som omger den nationella arbetsmarknaden.

| E. | En anledning till den höga ungdomsarbetslösheten är bristen på nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

E.

En anledning till den höga ungdomsarbetslösheten är bristen på nya arbetstillfällen.

| F. | De negativa följderna av den finansiella och ekonomiska krisen i Europa, och framför allt av statsskuldkrisen i euroområdet, har slagit särskilt hårt mot ungdomar, särskilt dem som inte gått klart eller haft framgång med sin grundskole- eller gymnasieutbildning, dem som är drabbade av långtidsarbetslöshet och social utestängning och dem som bor i ekonomiskt missgynnade regioner. Till följd av krisen har de unga fått det sämre än innan. |
| --- | --- |

F.

De negativa följderna av den finansiella och ekonomiska krisen i Europa, och framför allt av statsskuldkrisen i euroområdet, har slagit särskilt hårt mot ungdomar, särskilt dem som inte gått klart eller haft framgång med sin grundskole- eller gymnasieutbildning, dem som är drabbade av långtidsarbetslöshet och social utestängning och dem som bor i ekonomiskt missgynnade regioner. Till följd av krisen har de unga fått det sämre än innan.

| G. | Den alarmerande ökningen av ungdomsarbetslösheten hotar den ekonomiska och sociala framtiden för många unga människor i Europeiska unionen och gör att de får betala ett högt pris för krisen. |
| --- | --- |

G.

Den alarmerande ökningen av ungdomsarbetslösheten hotar den ekonomiska och sociala framtiden för många unga människor i Europeiska unionen och gör att de får betala ett högt pris för krisen.

| H. | Kampen mot ungdomsarbetslösheten kräver större utbildningssatsningar i EU. |
| --- | --- |

H.

Kampen mot ungdomsarbetslösheten kräver större utbildningssatsningar i EU.

| I. | Verksamma åtgärder består bland annat i att flytta över arbetstagare från industrier och sektorer på nedgång till tillväxtbranscher, främja innovation och skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

I.

Verksamma åtgärder består bland annat i att flytta över arbetstagare från industrier och sektorer på nedgång till tillväxtbranscher, främja innovation och skapa nya arbetstillfällen.

| J. | Den 17 juni 2010 enades Europeiska rådet om Europa 2020-strategin och fem överordnade mål. Det handlade bland annat om att






  — | minska andelen skolavhopp till mindre än 10 %, |
| --- | --- | --- |

J.

Den 17 juni 2010 enades Europeiska rådet om Europa 2020-strategin och fem överordnade mål. Det handlade bland annat om att

—

minska andelen skolavhopp till mindre än 10 %,

| — | öka andelen 30–34-åringar som har avslutad högre utbildning till minst 40 %, |
| --- | --- |

—

öka andelen 30–34-åringar som har avslutad högre utbildning till minst 40 %,

| — | sträva efter att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män i åldrarna 20–64 år till 75 %, bl.a. genom ökat deltagande av ungdomar, äldre arbetstagare och lågutbildade samt genom bättre integration av legala migranter, |
| --- | --- |

—

sträva efter att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män i åldrarna 20–64 år till 75 %, bl.a. genom ökat deltagande av ungdomar, äldre arbetstagare och lågutbildade samt genom bättre integration av legala migranter,

| — | främja social inkludering, särskilt genom fattigdomsminskning, genom att sträva efter att avlägsna risken för fattigdom och utestängning för minst 20 miljoner människor. |
| --- | --- |

—

främja social inkludering, särskilt genom fattigdomsminskning, genom att sträva efter att avlägsna risken för fattigdom och utestängning för minst 20 miljoner människor.

| K. | I sitt meddelande om inremarknadsakten slår kommissionen med rätta fast att en ytterligare fördjupning av den inre marknaden skulle kunna skapa de arbetstillfällen och det välstånd som så akut behövs för att få till stånd en ekonomisk vändning och bekämpa den nuvarande ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

K.

I sitt meddelande om inremarknadsakten slår kommissionen med rätta fast att en ytterligare fördjupning av den inre marknaden skulle kunna skapa de arbetstillfällen och det välstånd som så akut behövs för att få till stånd en ekonomisk vändning och bekämpa den nuvarande ekonomiska krisen.

| L. | I sitt meddelande om unga på väg uppmuntrade kommissionen medlemsstaterna att införa en ungdomsgaranti och uppmanade dem att göra mer för att få till stånd en sådan. |
| --- | --- |

L.

I sitt meddelande om unga på väg uppmuntrade kommissionen medlemsstaterna att införa en ungdomsgaranti och uppmanade dem att göra mer för att få till stånd en sådan.

| M. | Vid mötet den 30 januari 2012 offentliggjorde Europeiska rådets medlemmar ett uttalande där de uppmanade medlemsstaterna att förbättra tillgången till arbetskraft och minska ungdomsarbetslösheten och konstaterade att ”målet bör vara att ungdomar inom några månader efter avslutad skolgång får erbjudande om högkvalitativ sysselsättning, vidareutbildning eller en lärlings- eller praktikplats”. |
| --- | --- |

M.

Vid mötet den 30 januari 2012 offentliggjorde Europeiska rådets medlemmar ett uttalande där de uppmanade medlemsstaterna att förbättra tillgången till arbetskraft och minska ungdomsarbetslösheten och konstaterade att ”målet bör vara att ungdomar inom några månader efter avslutad skolgång får erbjudande om högkvalitativ sysselsättning, vidareutbildning eller en lärlings- eller praktikplats”.

| N. | Den 31 januari 2012 skickade kommissionens ordförande Barroso en skrivelse till åtta medlemsstater som har betydligt högre ungdomsarbetslöshet än EU-snittet. Till dessa medlemsstater skickades särskilda ”insatsgrupper” i syfte att ta fram sysselsättningsplaner för ungdomar. |
| --- | --- |

N.

Den 31 januari 2012 skickade kommissionens ordförande Barroso en skrivelse till åtta medlemsstater som har betydligt högre ungdomsarbetslöshet än EU-snittet. Till dessa medlemsstater skickades särskilda ”insatsgrupper” i syfte att ta fram sysselsättningsplaner för ungdomar.

| O. | Gemensamma nämnare för dessa åtta länder är en mycket hög andel personer som hoppat av skolan i förtid och lågutbildade ungdomar som söker anställning på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

O.

Gemensamma nämnare för dessa åtta länder är en mycket hög andel personer som hoppat av skolan i förtid och lågutbildade ungdomar som söker anställning på arbetsmarknaden.

| P. | I maj 2012 kommer kommissionen att lägga fram sina landsspecifika rekommendationer för 2012. I sitt meddelande om initiativet Bättre möjligheter för unga skriver kommissionen att medlemsstaterna, särskilt de med den högsta ungdomsarbetslösheten, utan att vänta på dessa rekommendationer bör vidta kraftfulla åtgärder för att förebygga skolavhopp, utveckla kompetens som är relevant för arbetsmarknaden, stödja första arbetslivserfarenheten och utbildning på arbetsplatsen och underlätta tillgången till ett (första) jobb. |
| --- | --- |

P.

I maj 2012 kommer kommissionen att lägga fram sina landsspecifika rekommendationer för 2012. I sitt meddelande om initiativet Bättre möjligheter för unga skriver kommissionen att medlemsstaterna, särskilt de med den högsta ungdomsarbetslösheten, utan att vänta på dessa rekommendationer bör vidta kraftfulla åtgärder för att förebygga skolavhopp, utveckla kompetens som är relevant för arbetsmarknaden, stödja första arbetslivserfarenheten och utbildning på arbetsplatsen och underlätta tillgången till ett (första) jobb.

| Q. | Vid Europeiska rådets möte den 30 januari 2012 meddelade kommissionsordförande Barroso att 82 miljarder euro ur strukturfondernas budget ännu inte har anslagits och kan komma att omfördelas. |
| --- | --- |

Q.

Vid Europeiska rådets möte den 30 januari 2012 meddelade kommissionsordförande Barroso att 82 miljarder euro ur strukturfondernas budget ännu inte har anslagits och kan komma att omfördelas.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om initiativet Bättre möjligheter för unga, som bygger vidare på tidigare kommissionsinitiativ som Ungdomar på väg och Ny kompetens för nya arbetstillfällen samt de många initiativ som presenterats i dessa meddelanden. Parlamentet hyser emellertid allvarliga tvivel om huruvida de föreslagna åtgärderna är i paritet med allvaret i den ungdomsarbetslöshetskris som många medlemsstater just nu upplever. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om initiativet Bättre möjligheter för unga, som bygger vidare på tidigare kommissionsinitiativ som Ungdomar på väg och Ny kompetens för nya arbetstillfällen samt de många initiativ som presenterats i dessa meddelanden. Parlamentet hyser emellertid allvarliga tvivel om huruvida de föreslagna åtgärderna är i paritet med allvaret i den ungdomsarbetslöshetskris som många medlemsstater just nu upplever.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att sysselsättningssituationen för ungdomar är mycket beroende av den samlade ekonomiska situationen. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” och uppmanar EU:s stats- och regeringschefer att så snart som möjligt lägga fram en europeisk investeringsplan som främjar en inkluderande och hållbar tillväxt med ökad sysselsättning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att sysselsättningssituationen för ungdomar är mycket beroende av den samlade ekonomiska situationen. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” och uppmanar EU:s stats- och regeringschefer att så snart som möjligt lägga fram en europeisk investeringsplan som främjar en inkluderande och hållbar tillväxt med ökad sysselsättning.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets uttalande, där medlemsstaterna uppmanas att införa nationella system liknande ungdomsgarantin. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att gå denna vädjan till mötes med snabba och konkreta åtgärder på nationell nivå för att se till att ungdomar antingen har ett anständigt arbete eller befinner sig i utbildning eller omskolning senast fyra månader efter avslutad skolgång. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets uttalande, där medlemsstaterna uppmanas att införa nationella system liknande ungdomsgarantin. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att gå denna vädjan till mötes med snabba och konkreta åtgärder på nationell nivå för att se till att ungdomar antingen har ett anständigt arbete eller befinner sig i utbildning eller omskolning senast fyra månader efter avslutad skolgång.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att verka för en ungdomsgaranti och anslå 4 miljoner euro till medlemsstaterna för att hjälpa dem att införa ungdomsgarantisystem, vilket bör understödjas med en aktiv arbetsmarknadspolitik som kan täppa till luckan mellan utbildningsväsendet och arbetsmarknaden. Parlamentet hyser emellertid allvarliga tvivel om huruvida denna summa räcker för att hjälpa länder med hög arbetslöshet och nationella budgetåtstramningar att införa denna typ av garantier. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att verka för en ungdomsgaranti och anslå 4 miljoner euro till medlemsstaterna för att hjälpa dem att införa ungdomsgarantisystem, vilket bör understödjas med en aktiv arbetsmarknadspolitik som kan täppa till luckan mellan utbildningsväsendet och arbetsmarknaden. Parlamentet hyser emellertid allvarliga tvivel om huruvida denna summa räcker för att hjälpa länder med hög arbetslöshet och nationella budgetåtstramningar att införa denna typ av garantier.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att ungdomsgarantin måste reellt förbättra situationen för ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats och gradvis få bukt med ungdomsarbetslösheten i EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att ungdomsgarantin måste reellt förbättra situationen för ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats och gradvis få bukt med ungdomsarbetslösheten i EU.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt enligt meddelandet med titeln ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” att lägga fram ett förslag till rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram och ett förslag till rådets rekommendation om ungdomsgarantier senast i slutet av 2012. Parlamentet uppmanar kraftfullt medlemsstaterna att anta förslaget senast i slutet av 2012. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt enligt meddelandet med titeln ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” att lägga fram ett förslag till rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram och ett förslag till rådets rekommendation om ungdomsgarantier senast i slutet av 2012. Parlamentet uppmanar kraftfullt medlemsstaterna att anta förslaget senast i slutet av 2012.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att unga människor diskrimineras i fråga om sina möjligheter att få tillträde till och stanna kvar på arbetsmarknaden till följd av sin otrygga situation och sina tillfälliga anställningskontrakt. Denna situation kräver att den i europeisk lagstiftning stadfästa principen om likabehandling efterlevs fullt ut. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att unga människor diskrimineras i fråga om sina möjligheter att få tillträde till och stanna kvar på arbetsmarknaden till följd av sin otrygga situation och sina tillfälliga anställningskontrakt. Denna situation kräver att den i europeisk lagstiftning stadfästa principen om likabehandling efterlevs fullt ut.

| 8. | Europaparlamentet framhåller att unga mödrar diskrimineras i särskilt hög grad på arbetsmarknaden då de gör avbrott i karriären på grund av sina familjeplikter. Därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna att förbättra möjligheterna att förena yrkes- och privatlivet, särskilt genom att skärpa direktivet om mammaledighet på EU-nivå och erbjuda lättillgänglig och prismässigt överkomlig barn- och äldreomsorg av hög kvalitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller att unga mödrar diskrimineras i särskilt hög grad på arbetsmarknaden då de gör avbrott i karriären på grund av sina familjeplikter. Därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna att förbättra möjligheterna att förena yrkes- och privatlivet, särskilt genom att skärpa direktivet om mammaledighet på EU-nivå och erbjuda lättillgänglig och prismässigt överkomlig barn- och äldreomsorg av hög kvalitet.

| 9. | Europaparlamentet är övertygat om att ett effektivt sätt att få ungdomar i arbete igen är att genomföra systematiska reformer för att bekämpa den strukturella arbetslösheten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är övertygat om att ett effektivt sätt att få ungdomar i arbete igen är att genomföra systematiska reformer för att bekämpa den strukturella arbetslösheten.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar insikten om att det brådskar som kommer till uttryck i kommissionsordförande Barrosos initiativ om att sända ”insatsgrupper” till de medlemsstater som har högst ungdomsarbetslöshet. Kommissionen uppmanas att hålla parlamentet vederbörligen underrättat om vad som står på dagordningen och om de konkreta resultaten av verksamheten. Parlamentet beklagar att ”insatsgrupperna” endast fått mandat och inrättats av kommissionen, och i framtiden bör parlamentet och rådet bli mer delaktiga i processen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar insikten om att det brådskar som kommer till uttryck i kommissionsordförande Barrosos initiativ om att sända ”insatsgrupper” till de medlemsstater som har högst ungdomsarbetslöshet. Kommissionen uppmanas att hålla parlamentet vederbörligen underrättat om vad som står på dagordningen och om de konkreta resultaten av verksamheten. Parlamentet beklagar att ”insatsgrupperna” endast fått mandat och inrättats av kommissionen, och i framtiden bör parlamentet och rådet bli mer delaktiga i processen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera vilka konsekvenser arbetsmarknadsreformer med anknytning till ”insatsgruppernas” förslag får för sysselsättningsgraden och kvalitetsnormerna för sysselsättning i de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera vilka konsekvenser arbetsmarknadsreformer med anknytning till ”insatsgruppernas” förslag får för sysselsättningsgraden och kvalitetsnormerna för sysselsättning i de berörda medlemsstaterna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta förordningen om en europeisk kvalitetsram så snart som möjligt under 2012 och att fastställa miniminormer till stöd för tillhandahållande och utnyttjande av praktikplatser. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta förordningen om en europeisk kvalitetsram så snart som möjligt under 2012 och att fastställa miniminormer till stöd för tillhandahållande och utnyttjande av praktikplatser.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra kvaliteten på, medvetenheten om och därmed även ställningen för yrkesutbildning, som är ett mycket viktigt alternativ till högre utbildning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra kvaliteten på, medvetenheten om och därmed även ställningen för yrkesutbildning, som är ett mycket viktigt alternativ till högre utbildning.

| 14. | Europaparlamentet anser att rörlighet och möjlighet att arbeta i en annan medlemsstat skulle kunna vara ett viktigt steg för att förbättra ungdomars tillträde till arbetsmarknaden. Parlamentet gläds därför åt utvidgningen av initiativet Erasmus för alla och rekommenderar att stor vikt läggs vid arbetslivserfarenhet utomlands för studenter och ungdomar i yrkesutbildning inom ramen för detta program. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att rörlighet och möjlighet att arbeta i en annan medlemsstat skulle kunna vara ett viktigt steg för att förbättra ungdomars tillträde till arbetsmarknaden. Parlamentet gläds därför åt utvidgningen av initiativet Erasmus för alla och rekommenderar att stor vikt läggs vid arbetslivserfarenhet utomlands för studenter och ungdomar i yrkesutbildning inom ramen för detta program.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa och utvärdera nya bindande ungdomsmål med särskild hänsyn till kvalitet samt politiska strategier inriktade på ungdomar i linje med målen i Europa 2020-strategin, och att ta med dessa i sina nationella reformprogram. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa och utvärdera nya bindande ungdomsmål med särskild hänsyn till kvalitet samt politiska strategier inriktade på ungdomar i linje med målen i Europa 2020-strategin, och att ta med dessa i sina nationella reformprogram.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att ungdomsarbetslöshet blir en tydlig del av den europeiska planeringsterminen genom att ingå som delmål i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att ungdomsarbetslöshet blir en tydlig del av den europeiska planeringsterminen genom att ingå som delmål i Europa 2020-strategin.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som uppvisar låg arbetslöshet eller som med framgång har infört ungdomsgarantier, exempelvis Österrike, att aktivt samarbeta med medlemsstater som är kraftigt drabbade av ungdomsarbetslöshet, genom att överföra sina kunskaper och framgångsmodeller för att överbrygga den växande klyftan mellan ländernas arbetslöshetssiffror och tillsammans ta fram bättre och mer inkluderande sysselsättningsstrategier för ungdomar med positiva effekter ute på fältet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som uppvisar låg arbetslöshet eller som med framgång har infört ungdomsgarantier, exempelvis Österrike, att aktivt samarbeta med medlemsstater som är kraftigt drabbade av ungdomsarbetslöshet, genom att överföra sina kunskaper och framgångsmodeller för att överbrygga den växande klyftan mellan ländernas arbetslöshetssiffror och tillsammans ta fram bättre och mer inkluderande sysselsättningsstrategier för ungdomar med positiva effekter ute på fältet.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera de särskilda svårigheter ungdomar har att brottas med när det gäller tillgång till socialt skydd och risk för social utestängning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att verka för åtgärder som förbättrar dessa människors tillgång till socialt skydd och ersättning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera de särskilda svårigheter ungdomar har att brottas med när det gäller tillgång till socialt skydd och risk för social utestängning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att verka för åtgärder som förbättrar dessa människors tillgång till socialt skydd och ersättning.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att det efter fyra års kris fortfarande finns 82 miljarder euro outnyttjade från strukturfonderna inom budgetramen för 2007–2013. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ge förtur åt att omfördela en betydande del av dessa 82 miljarder euro till projekt för ungdomar, och särskilt till små och medelstora företag, i syfte att främja anständiga arbetstillfällen för ungdomar. Kommissionen uppmanas även att överväga en höjning av samfinansieringsnivåerna för de åtta länder som har särskilt hög arbetslöshet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar att det efter fyra års kris fortfarande finns 82 miljarder euro outnyttjade från strukturfonderna inom budgetramen för 2007–2013. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ge förtur åt att omfördela en betydande del av dessa 82 miljarder euro till projekt för ungdomar, och särskilt till små och medelstora företag, i syfte att främja anständiga arbetstillfällen för ungdomar. Kommissionen uppmanas även att överväga en höjning av samfinansieringsnivåerna för de åtta länder som har särskilt hög arbetslöshet.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att titta på fler och mer långtgående finansieringskällor för att hjälpa medlemsstaterna att bekämpa den höga ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att titta på fler och mer långtgående finansieringskällor för att hjälpa medlemsstaterna att bekämpa den höga ungdomsarbetslösheten.

| 21. | Europaparlamentet anser det särskilt viktigt att vid utarbetandet av budgetramen för 2014– 2020 anslå medel till ungdomar, med särskilt fokus på ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser det särskilt viktigt att vid utarbetandet av budgetramen för 2014– 2020 anslå medel till ungdomar, med särskilt fokus på ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att dessa medel tilldelas under full medverkan av arbetsmarknadsparter och ungdomsorganisationer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att dessa medel tilldelas under full medverkan av arbetsmarknadsparter och ungdomsorganisationer.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att främja rörligheten på arbetsmarknaden för ungdomar som en del av det nya programmet för social förändring och social innovation för att uppmuntra dem att söka arbete i medlemsstater och regioner som lider brist på kompetens och arbetskraft. Parlamentet vill i detta sammanhang se större fokus på situationen för ungdomar, särskilt vad gäller övergång från utbildning till arbete, minskning av antalet skolavhopp och kvalitet på praktik- och lärlingsplatser. Arbetet med att främja rörligheten på arbetsmarknaden måste gå hand i hand med bättre socialt skydd och färre hinder för rörligheten med avseende på sociala rättigheter och socialförsäkringsskydd, särskilt för unga riskutsatta arbetstagare. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att främja rörligheten på arbetsmarknaden för ungdomar som en del av det nya programmet för social förändring och social innovation för att uppmuntra dem att söka arbete i medlemsstater och regioner som lider brist på kompetens och arbetskraft. Parlamentet vill i detta sammanhang se större fokus på situationen för ungdomar, särskilt vad gäller övergång från utbildning till arbete, minskning av antalet skolavhopp och kvalitet på praktik- och lärlingsplatser. Arbetet med att främja rörligheten på arbetsmarknaden måste gå hand i hand med bättre socialt skydd och färre hinder för rörligheten med avseende på sociala rättigheter och socialförsäkringsskydd, särskilt för unga riskutsatta arbetstagare.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att finansiera mobilitetsprogram som fokuserar på utbildning och sysselsättning för ungdomar inom nya områden som kan bidra till en återhämtning med ökad sysselsättning, i synnerhet gröna arbetstillfällen och arbetstillfällen i vårdsektorn för både unga män och unga kvinnor. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att finansiera mobilitetsprogram som fokuserar på utbildning och sysselsättning för ungdomar inom nya områden som kan bidra till en återhämtning med ökad sysselsättning, i synnerhet gröna arbetstillfällen och arbetstillfällen i vårdsektorn för både unga män och unga kvinnor.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa duala utbildningssystem för alla yrken som inte kräver högre utbildning, tillsammans med mål för företag av en viss storlek att erbjuda lärlingsplatser samt incitament att anställa ungdomar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa duala utbildningssystem för alla yrken som inte kräver högre utbildning, tillsammans med mål för företag av en viss storlek att erbjuda lärlingsplatser samt incitament att anställa ungdomar.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla en mer samordnad strategi mellan nationella utbildningsplaner och arbetsmarknadens behov, inte bara på kort sikt utan framför allt på medellång och lång sikt, för att undvika att vissa sektorer sväller över, främja framväxten av nya nischmarknader och flytta resurser från sektorer där antalet arbetstillfällen minskar till sektorer som är på frammarsch, exempelvis den hållbara ekonomin. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla en mer samordnad strategi mellan nationella utbildningsplaner och arbetsmarknadens behov, inte bara på kort sikt utan framför allt på medellång och lång sikt, för att undvika att vissa sektorer sväller över, främja framväxten av nya nischmarknader och flytta resurser från sektorer där antalet arbetstillfällen minskar till sektorer som är på frammarsch, exempelvis den hållbara ekonomin.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar till en europeisk ungdomssysselsättningsstrategi som kan bistå företag, välfärdsorganisationer, myndigheter och andra arbetsgivare med att skapa anständiga arbetstillfällen av hög kvalitet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar till en europeisk ungdomssysselsättningsstrategi som kan bistå företag, välfärdsorganisationer, myndigheter och andra arbetsgivare med att skapa anständiga arbetstillfällen av hög kvalitet.

| 28. | Europaparlamentet är synnerligen oroat över de negativa konsekvenser som de betydande nedskärningarna i vissa medlemsstaters utbildningsbudgetar kommer att få för ungdomar i den svåra situation de befinner sig i och för genomförandet av förslagen i initiativet Bättre möjligheter för unga. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att rekommendationerna till medlemsstaterna om hållbara statsfinanser inte undergräver eller omintetgör strategier och program som syftar till att främja ungdomars sysselsättning och sociala inkludering och/eller förhindra att ungdomar marginaliseras och kopplas bort från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet är synnerligen oroat över de negativa konsekvenser som de betydande nedskärningarna i vissa medlemsstaters utbildningsbudgetar kommer att få för ungdomar i den svåra situation de befinner sig i och för genomförandet av förslagen i initiativet Bättre möjligheter för unga. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att rekommendationerna till medlemsstaterna om hållbara statsfinanser inte undergräver eller omintetgör strategier och program som syftar till att främja ungdomars sysselsättning och sociala inkludering och/eller förhindra att ungdomar marginaliseras och kopplas bort från arbetsmarknaden.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 29.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0453.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0092.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/75

---

Torsdagen den 24 maj 2012Lika lön för manliga och kvinnliga anställda för samma eller likvärdigt arbete

P7_TA(2012)0225

Europaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (2011/2285(INI))

2013/C 264 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 157 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 157 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010”Strategi för jämställdhet 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010”Strategi för jämställdhet 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2010”Ett förstärkt engagemang för jämställdhet: Kvinnostadga” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2010”Ett förstärkt engagemang för jämställdhet: Kvinnostadga” (COM(2010)0078),

| — | med beaktande av kommissionens rapport från maj 2010 om löneskillnaderna mellan kvinnor och män i Europa från ett rättsligt perspektiv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från maj 2010 om löneskillnaderna mellan kvinnor och män i Europa från ett rättsligt perspektiv,

| — | med beaktande av kommissionens rapport från februari 2009 från nätverket av juridiska experter på området jämställdhet om införlivandet av det omarbetade direktivet 2006/54/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från februari 2009 från nätverket av juridiska experter på området jämställdhet om införlivandet av det omarbetade direktivet 2006/54/EG,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2007”Utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män” (COM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2007”Utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män” (COM(2007)0424),

| — | med beaktande av kommissionens rapport från februari 2007 från nätverket av juridiska experter på områdena sysselsättning, sociala frågor och jämställdhet ”Rättsliga aspekter kring löneskillnaderna mellan kvinnor och män”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från februari 2007 från nätverket av juridiska experter på områdena sysselsättning, sociala frågor och jämställdhet ”Rättsliga aspekter kring löneskillnaderna mellan kvinnor och män”,

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020) som antogs av rådet den 7 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020) som antogs av rådet den 7 mars 2011,

| — | med beaktande av EU-domstolens rättspraxis grundad på artikel 157 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens rättspraxis grundad på artikel 157 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av rapporten av den 5 mars 2010 från Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor ”Åtgärder mot löneklyftan: Åtgärder av myndigheter och arbetsmarknadsparter”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 5 mars 2010 från Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor ”Åtgärder mot löneklyftan: Åtgärder av myndigheter och arbetsmarknadsparter”,

| — | med beaktande av det ramprogram för jämställdhet som antogs av EU:s arbetsmarknadsparter den 1 mars 2005, dess uppföljningsrapporter från 2006, 2007 och 2008 och den slutliga utvärderingsrapporten från 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ramprogram för jämställdhet som antogs av EU:s arbetsmarknadsparter den 1 mars 2005, dess uppföljningsrapporter från 2006, 2007 och 2008 och den slutliga utvärderingsrapporten från 2009,

| — | med beaktande av bestämmelserna i Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention om deltidsarbete från 1994 (2), enligt vilka länderna i sina offentliga upphandlingar måste införa en arbetsklausul som inbegriper frågan om lika lön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention om deltidsarbete från 1994 (2), enligt vilka länderna i sina offentliga upphandlingar måste införa en arbetsklausul som inbegriper frågan om lika lön,

| — | med beaktande av ILO:s konvention nr 100 om lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s konvention nr 100 om lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde,

| — | med beaktande av ILO:s och FN:s Global Compact-webbinarium i mars 2011: ”Equal Pay for Work of Equal Value: How do we get there?”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s och FN:s Global Compact-webbinarium i mars 2011: ”Equal Pay for Work of Equal Value: How do we get there?”,

| — | med beaktande av artikel 11.1 d i konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, antagen av FN:s generalförsamling i resolution 34/180 av den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11.1 d i konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, antagen av FN:s generalförsamling i resolution 34/180 av den 18 december 1979,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 november 2008 om tillämpning av principen om lika lön för män och kvinnor (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 november 2008 om tillämpning av principen om lika lön för män och kvinnor (3),

| — | med beaktande av kommissionens uppföljning av den 3 februari 2009 av resolutionen av den 18 november 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uppföljning av den 3 februari 2009 av resolutionen av den 18 november 2008,

| — | med beaktande av tio parlamentsledamöters förslag av den 8 mars 2010 att utarbeta ett initiativbetänkande som rör lagstiftning om lika lön för samma arbete i enlighet med artikel 42 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tio parlamentsledamöters förslag av den 8 mars 2010 att utarbeta ett initiativbetänkande som rör lagstiftning om lika lön för samma arbete i enlighet med artikel 42 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0160/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0160/2012), och av följande skäl:

| A. | Enligt de senaste provisoriska och ofullständiga uppgifterna tjänar kvinnor i genomsnitt 16,4 procent mindre än män i unionen och löneskillnaderna varierar mellan 4,4 procent och 27,6 procent i medlemsstaterna. Trots att en omfattande lagstiftning är i kraft sedan nästan 40 år och att åtgärder vidtagits och resurser spenderats för att minska skillnaderna (4), sker framstegen mycket långsamt (skillnaden på unionsnivå var 17,7 procent år 2006, 17,6 procent år 2007, 17,4 procent år 2008, 16,9 procent år 2009 och 16,4 procent år 2010), och i vissa medlemsstater har löneskillnaderna till och med ökat. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män kan vara ännu större eftersom det fortfarande saknas uppgifter från tre medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

Enligt de senaste provisoriska och ofullständiga uppgifterna tjänar kvinnor i genomsnitt 16,4 procent mindre än män i unionen och löneskillnaderna varierar mellan 4,4 procent och 27,6 procent i medlemsstaterna. Trots att en omfattande lagstiftning är i kraft sedan nästan 40 år och att åtgärder vidtagits och resurser spenderats för att minska skillnaderna (4), sker framstegen mycket långsamt (skillnaden på unionsnivå var 17,7 procent år 2006, 17,6 procent år 2007, 17,4 procent år 2008, 16,9 procent år 2009 och 16,4 procent år 2010), och i vissa medlemsstater har löneskillnaderna till och med ökat. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män kan vara ännu större eftersom det fortfarande saknas uppgifter från tre medlemsstater.

| B. | Orsakerna till de konstant stora löneskillnaderna mellan kvinnor och män är komplexa, många och ofta inbördes relaterade, och dessutom sträcker de sig långt bortom det enskilda problemet med lika lön för samma eller likvärdigt arbete. Dessa orsaker inbegriper direkt och indirekt diskriminering samt sociala och ekonomiska faktorer såsom yrkesmässiga och starkt horisontellt och vertikalt segregerade arbetsmarknader, undervärdering av kvinnors arbete, ojämlikhet i balansen mellan arbete och privatliv samt traditioner och stereotyper, däribland valet av utbildningsväg, studieväg, tillträde till yrken och anställningsmönster och följaktligen yrkeskarriärer, särskilt för flickor och kvinnor, vilket leder dem till typiska kvinnoyrken som är mindre välbetalda. Enligt expertanalyser beror cirka hälften av skillnaden på direkt och indirekt diskriminering. |
| --- | --- |

B.

Orsakerna till de konstant stora löneskillnaderna mellan kvinnor och män är komplexa, många och ofta inbördes relaterade, och dessutom sträcker de sig långt bortom det enskilda problemet med lika lön för samma eller likvärdigt arbete. Dessa orsaker inbegriper direkt och indirekt diskriminering samt sociala och ekonomiska faktorer såsom yrkesmässiga och starkt horisontellt och vertikalt segregerade arbetsmarknader, undervärdering av kvinnors arbete, ojämlikhet i balansen mellan arbete och privatliv samt traditioner och stereotyper, däribland valet av utbildningsväg, studieväg, tillträde till yrken och anställningsmönster och följaktligen yrkeskarriärer, särskilt för flickor och kvinnor, vilket leder dem till typiska kvinnoyrken som är mindre välbetalda. Enligt expertanalyser beror cirka hälften av skillnaden på direkt och indirekt diskriminering.

| C. | Löneskillnaderna är alltför ofta kopplade till kulturarv samt juridiska och ekonomiska faktorer som finns i det moderna samhället. |
| --- | --- |

C.

Löneskillnaderna är alltför ofta kopplade till kulturarv samt juridiska och ekonomiska faktorer som finns i det moderna samhället.

| D. | I genomsnitt hade kvinnor varit tvungna att arbeta fram till den 2 mars 2012 för att tjäna lika mycket som män i genomsnitt hade tjänat under året fram till den 31 december 2011. |
| --- | --- |

D.

I genomsnitt hade kvinnor varit tvungna att arbeta fram till den 2 mars 2012 för att tjäna lika mycket som män i genomsnitt hade tjänat under året fram till den 31 december 2011.

| E. | För att åstadkomma jämställdhet måste principen om lika lön för samma eller likvärdigt arbete genomföras. Kommissionen och medlemsstaterna bör uppmanas att sammanställa och regelbundet offentliggöra statistik som inte bara visar genomsnittliga timlöner utan även de löner som män och kvinnor får för samma eller likvärdigt arbete. |
| --- | --- |

E.

För att åstadkomma jämställdhet måste principen om lika lön för samma eller likvärdigt arbete genomföras. Kommissionen och medlemsstaterna bör uppmanas att sammanställa och regelbundet offentliggöra statistik som inte bara visar genomsnittliga timlöner utan även de löner som män och kvinnor får för samma eller likvärdigt arbete.

| F. | Direktiv 2006/54/EG har bidragit till att kvinnors situation på arbetsmarknaden har förbättrats men har inte i grunden förändrat lagstiftningen för att utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Preliminära expertstudier visar att få eller inga förändringar alls har gjorts i medlemsstaternas lagstiftning och att inga sanktioner har vidtagits mot arbetsgivare. Problemets komplexitet kräver inte enbart förbättrad lagstiftning utan även en EU-omfattande strategi för att åtgärda löneskillnaderna mellan kvinnor och män, som i sin tur kräver ett starkt ledarskap av unionen vad gäller att samordna politik, främja bra metoder och involvera olika aktörer. |
| --- | --- |

F.

Direktiv 2006/54/EG har bidragit till att kvinnors situation på arbetsmarknaden har förbättrats men har inte i grunden förändrat lagstiftningen för att utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Preliminära expertstudier visar att få eller inga förändringar alls har gjorts i medlemsstaternas lagstiftning och att inga sanktioner har vidtagits mot arbetsgivare. Problemets komplexitet kräver inte enbart förbättrad lagstiftning utan även en EU-omfattande strategi för att åtgärda löneskillnaderna mellan kvinnor och män, som i sin tur kräver ett starkt ledarskap av unionen vad gäller att samordna politik, främja bra metoder och involvera olika aktörer.

| G. | Utvecklingen visar att löner allt oftare förhandlas fram individuellt, vilket ger upphov till bristande information och insyn i det individualiserade lönesystemet. Detta leder till ökade löneskillnader mellan anställda på likartade nivåer, och kan resultera i ökade löneskillnader mellan kvinnor och män. Ett mer decentraliserat och individualiserat system för fastställande av löner bör därför bedömas vara en oroande utveckling, samtidigt som dataskydd inte kan ses som en berättigad ursäkt för att inte offentliggöra statistisk information om löner. |
| --- | --- |

G.

Utvecklingen visar att löner allt oftare förhandlas fram individuellt, vilket ger upphov till bristande information och insyn i det individualiserade lönesystemet. Detta leder till ökade löneskillnader mellan anställda på likartade nivåer, och kan resultera i ökade löneskillnader mellan kvinnor och män. Ett mer decentraliserat och individualiserat system för fastställande av löner bör därför bedömas vara en oroande utveckling, samtidigt som dataskydd inte kan ses som en berättigad ursäkt för att inte offentliggöra statistisk information om löner.

| H. | Kvinnliga studerande i alla medlemsstater får i högre grad godkänt i skolan än de manliga och står för så mycket som 59 procent av alla som utexamineras från universitet. På grund av traditioner och stereotyper inom utbildningen är de däremot i minoritet bland de utexaminerade i ämnen som matematik och datavetenskap. |
| --- | --- |

H.

Kvinnliga studerande i alla medlemsstater får i högre grad godkänt i skolan än de manliga och står för så mycket som 59 procent av alla som utexamineras från universitet. På grund av traditioner och stereotyper inom utbildningen är de däremot i minoritet bland de utexaminerade i ämnen som matematik och datavetenskap.

| I. | Kvinnors förmågor och kunskaper underskattas ofta, liksom yrken och arbeten som domineras av kvinnor, utan att det nödvändigtvis kan motiveras objektivt. Att bredda kvinnors karriärmöjligheter och förändra utbildningsmönstren kan ha en positiv inverkan på löneskillnaderna mellan kvinnor och män, exempelvis genom att antalet kvinnliga forskare och ingenjörer ökar. |
| --- | --- |

I.

Kvinnors förmågor och kunskaper underskattas ofta, liksom yrken och arbeten som domineras av kvinnor, utan att det nödvändigtvis kan motiveras objektivt. Att bredda kvinnors karriärmöjligheter och förändra utbildningsmönstren kan ha en positiv inverkan på löneskillnaderna mellan kvinnor och män, exempelvis genom att antalet kvinnliga forskare och ingenjörer ökar.

| J. | Kvinnor har ofta deltidsanställningar och löneskillnaderna mellan könen är nästan dubbelt så stora bland deltidsanställda som bland heltidsanställda. |
| --- | --- |

J.

Kvinnor har ofta deltidsanställningar och löneskillnaderna mellan könen är nästan dubbelt så stora bland deltidsanställda som bland heltidsanställda.

| K. | Enligt expertanalyser börjar löneskillnaderna mellan kvinnor och män framträda efter att en kvinna återvänder till arbetsmarknaden efter sin första mammaledighet. De ökar efter upprepade avbrott på grund av yttre faktorer, såsom barnrelaterade avbrott i arbetet och vård av omsorgsberoende anhöriga, och tenderar att bli större i takt med ålder och utbildningsnivå. Kvinnors långsammare, kortare och/eller avbrutna karriärer skapar även skillnader mellan könen vad gäller bidrag till sociala trygghetssystem, vilket ökar risken för kvinnor att hamna i fattigdom när de blir äldre. |
| --- | --- |

K.

Enligt expertanalyser börjar löneskillnaderna mellan kvinnor och män framträda efter att en kvinna återvänder till arbetsmarknaden efter sin första mammaledighet. De ökar efter upprepade avbrott på grund av yttre faktorer, såsom barnrelaterade avbrott i arbetet och vård av omsorgsberoende anhöriga, och tenderar att bli större i takt med ålder och utbildningsnivå. Kvinnors långsammare, kortare och/eller avbrutna karriärer skapar även skillnader mellan könen vad gäller bidrag till sociala trygghetssystem, vilket ökar risken för kvinnor att hamna i fattigdom när de blir äldre.

| L. | Uppgifter visar att kvinnors kvalifikationer och erfarenheter belönas ekonomiskt lägre än männens. Förutom att principen om lika lön för likvärdigt arbete inte får snedvridas på grund av könsstereotypa föreställningar, måste man frigöra sig från de sociala roller som hittills i hög grad har påverkat utbildnings- och karriärmöjligheterna. Det är inte bara möjligt utan även nödvändigt att inom utbildningssystemet ta upp könsrollsstereotyperna och hur dessa ska elimineras. Mammaledighet och föräldraledighet bör inte medföra diskriminering av kvinnor på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

L.

Uppgifter visar att kvinnors kvalifikationer och erfarenheter belönas ekonomiskt lägre än männens. Förutom att principen om lika lön för likvärdigt arbete inte får snedvridas på grund av könsstereotypa föreställningar, måste man frigöra sig från de sociala roller som hittills i hög grad har påverkat utbildnings- och karriärmöjligheterna. Det är inte bara möjligt utan även nödvändigt att inom utbildningssystemet ta upp könsrollsstereotyperna och hur dessa ska elimineras. Mammaledighet och föräldraledighet bör inte medföra diskriminering av kvinnor på arbetsmarknaden.

| M. | Arbetsgivare i kvinnodominerade industrier och yrken betalar i genomsnitt lägre löner, och dessa industrier och yrken har vanligtvis mindre kollektiv representation och förhandlingsstyrka. |
| --- | --- |

M.

Arbetsgivare i kvinnodominerade industrier och yrken betalar i genomsnitt lägre löner, och dessa industrier och yrken har vanligtvis mindre kollektiv representation och förhandlingsstyrka.

| N. | Enligt lagstiftning och europeisk rättspraxis måste arbetsgivare tillämpa samma utvärderingskriterier för hela personalen, lönesystem måste vara förståeliga och öppna och de tillämpade kriterierna måste beakta karaktären och typen av arbete och inte innehålla diskriminerande punkter. |
| --- | --- |

N.

Enligt lagstiftning och europeisk rättspraxis måste arbetsgivare tillämpa samma utvärderingskriterier för hela personalen, lönesystem måste vara förståeliga och öppna och de tillämpade kriterierna måste beakta karaktären och typen av arbete och inte innehålla diskriminerande punkter.

| O. | Löneskillnaderna är ännu mer framträdande bland kvinnor som är missgynnade på flera sätt, såsom kvinnor med funktionshinder, kvinnor som tillhör minoriteter och lågutbildade kvinnor. |
| --- | --- |

O.

Löneskillnaderna är ännu mer framträdande bland kvinnor som är missgynnade på flera sätt, såsom kvinnor med funktionshinder, kvinnor som tillhör minoriteter och lågutbildade kvinnor.

| P. | Endast ett fåtal gånger väcks talan avseende diskriminering i form av löneskillnader mellan kvinnor och män vid de behöriga domstolarna (5). Det finns många förklaringar till detta, däribland brist på information om löner, det problematiska utrymmet för jämförelseroch bristen på personliga resurser hos käranden. |
| --- | --- |

P.

Endast ett fåtal gånger väcks talan avseende diskriminering i form av löneskillnader mellan kvinnor och män vid de behöriga domstolarna (5). Det finns många förklaringar till detta, däribland brist på information om löner, det problematiska utrymmet för jämförelseroch bristen på personliga resurser hos käranden.

| Q. | Europeiska jämställdhetsinstitutet kan spela en avgörande roll för övervakning av utvecklingen av löneskillnaderna mellan kvinnor och män, analys av orsakerna och utvärdering av lagstiftningens inverkan. |
| --- | --- |

Q.

Europeiska jämställdhetsinstitutet kan spela en avgörande roll för övervakning av utvecklingen av löneskillnaderna mellan kvinnor och män, analys av orsakerna och utvärdering av lagstiftningens inverkan.

| R. | Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen uppmanat kommissionen att vidta åtgärder, däribland en översyn av befintlig lagstiftning, i syfte att bekämpa löneskillnaderna mellan kvinnor och män, och eliminera risken för att pensionärer drabbas av fattigdom, vilket är en större risk för kvinnor som en direkt följd av löneskillnaderna mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

R.

Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen uppmanat kommissionen att vidta åtgärder, däribland en översyn av befintlig lagstiftning, i syfte att bekämpa löneskillnaderna mellan kvinnor och män, och eliminera risken för att pensionärer drabbas av fattigdom, vilket är en större risk för kvinnor som en direkt följd av löneskillnaderna mellan kvinnor och män.

| 1. | Europaparlamentet begär att kommissionen i enlighet med artikel 32 i direktivet ser över direktiv 2006/54/EG före den 15 februari 2013, och föreslår ändringar till det utifrån artikel 157 i EUF-fördraget i linje med de detaljerade rekommendationerna som beskrivs i bilagan till denna resolution, åtminstone vad gäller följande aspekter av frågan om löneskillnader mellan kvinnor och män:






  — | Definitioner. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet begär att kommissionen i enlighet med artikel 32 i direktivet ser över direktiv 2006/54/EG före den 15 februari 2013, och föreslår ändringar till det utifrån artikel 157 i EUF-fördraget i linje med de detaljerade rekommendationerna som beskrivs i bilagan till denna resolution, åtminstone vad gäller följande aspekter av frågan om löneskillnader mellan kvinnor och män:

—

Definitioner.

| — | Analys av situationen och öppenhet vad gäller resultaten. |
| --- | --- |

—

Analys av situationen och öppenhet vad gäller resultaten.

| — | Arbetsutvärdering och yrkesklassificering. |
| --- | --- |

—

Arbetsutvärdering och yrkesklassificering.

| — | Jämställdhetsorgan och rättsmedel. |
| --- | --- |

—

Jämställdhetsorgan och rättsmedel.

| — | Social dialog. |
| --- | --- |

—

Social dialog.

| — | Förebyggande av diskriminering. |
| --- | --- |

—

Förebyggande av diskriminering.

| — | Jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

—

Jämställdhetsperspektiv.

| — | Sanktioner. |
| --- | --- |

—

Sanktioner.

| — | Rationalisering av unionens lagstiftning och politik. |
| --- | --- |

—

Rationalisering av unionens lagstiftning och politik.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna följer de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna följer de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen.

| 3. | Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte kommer att ha några ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte kommer att ha några ekonomiska konsekvenser.

| 4. | Europaparlamentet medger att det finns flera orsaker till att löneskillnaderna blir större och att ett mångfasetterat tillvägagångssätt på flera nivåer kräver ett starkt ledarskap av unionen vad gäller att samordna politik, främja bästa praxis och involvera olika aktörer, såsom europeiska arbetsmarknadsparter och icke-statliga organisationer, i syfte att utarbeta en EU-omfattande strategi för att utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet medger att det finns flera orsaker till att löneskillnaderna blir större och att ett mångfasetterat tillvägagångssätt på flera nivåer kräver ett starkt ledarskap av unionen vad gäller att samordna politik, främja bästa praxis och involvera olika aktörer, såsom europeiska arbetsmarknadsparter och icke-statliga organisationer, i syfte att utarbeta en EU-omfattande strategi för att utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att konsekvent verkställa och upprätthålla respekten för direktiv 2006/54/EG och att uppmuntra den privata och offentliga sektorn till en mer aktiv roll i arbetet med att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Medlemsstaterna och kommissionen bör uppmuntra arbetsmarknadens parter, inklusive arbetsgivare, att genomföra arbetsutvärderingsprogram som är fria från könsmässiga aspekter, att genomföra yrkesklassificeringssystem och att främja begreppet lika lön för lika eller likvärdigt arbete. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att konsekvent verkställa och upprätthålla respekten för direktiv 2006/54/EG och att uppmuntra den privata och offentliga sektorn till en mer aktiv roll i arbetet med att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Medlemsstaterna och kommissionen bör uppmuntra arbetsmarknadens parter, inklusive arbetsgivare, att genomföra arbetsutvärderingsprogram som är fria från könsmässiga aspekter, att genomföra yrkesklassificeringssystem och att främja begreppet lika lön för lika eller likvärdigt arbete.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att själva vara ett föredöme i kampen mot de löneskillnader som drabbar kvinnor i offentliga förvaltningar, institutioner och företag i allmänhet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att själva vara ett föredöme i kampen mot de löneskillnader som drabbar kvinnor i offentliga förvaltningar, institutioner och företag i allmänhet.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av kollektivförhandlingar och kollektivavtal i kampen mot diskriminering av kvinnor, bl.a. i fråga om tillgång till anställning, löne- och arbetsvillkor, karriär och fortbildning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar vikten av kollektivförhandlingar och kollektivavtal i kampen mot diskriminering av kvinnor, bl.a. i fråga om tillgång till anställning, löne- och arbetsvillkor, karriär och fortbildning.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om en dag för lika lön, som först infördes den 5 mars 2011 och som anordnades för andra gången den 2 mars 2012. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om en dag för lika lön, som först infördes den 5 mars 2011 och som anordnades för andra gången den 2 mars 2012.

| 9. | Europaparlamentet noterar att löneskillnader på grund av andra faktorer såsom ras, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och religion inte får tolereras. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att löneskillnader på grund av andra faktorer såsom ras, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och religion inte får tolereras.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar rådets initiativ under det belgiska ordförandeskapet 2010 om utvärdering och uppdatering av de kvantitativa och kvalitativa indikatorerna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar rådets initiativ under det belgiska ordförandeskapet 2010 om utvärdering och uppdatering av de kvantitativa och kvalitativa indikatorerna.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja ett närmare samarbete mellan medlemsstaterna vad gäller forskning, analys och ett fullständigt tillgodogörande av utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja ett närmare samarbete mellan medlemsstaterna vad gäller forskning, analys och ett fullständigt tillgodogörande av utbyte av bästa praxis.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att när så är möjligt och tillsammans med arbetsmarknadens parter utbyta bästa praxis och stärka samarbetet när det gäller att utveckla nya idéer för att bekämpa löneskillnaderna mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att när så är möjligt och tillsammans med arbetsmarknadens parter utbyta bästa praxis och stärka samarbetet när det gäller att utveckla nya idéer för att bekämpa löneskillnaderna mellan kvinnor och män.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att motverka löneskillnader mellan könen i alla EU-strategier och nationella program, framför allt i sådana som ska bekämpa fattigdom. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att motverka löneskillnader mellan könen i alla EU-strategier och nationella program, framför allt i sådana som ska bekämpa fattigdom.

| 14. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna, om de önskar, utser en lika lön-ombudsman (Equal Pay Champion), som kan övervaka situationen i den enskilda medlemsstaten och rapportera tillbaka till sina nationella parlament och Europaparlamentet om de framsteg som görs. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna, om de önskar, utser en lika lön-ombudsman (Equal Pay Champion), som kan övervaka situationen i den enskilda medlemsstaten och rapportera tillbaka till sina nationella parlament och Europaparlamentet om de framsteg som görs.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICEF, CEEP och EFS (6) i syfte att utjämna löneskillnaderna mellan män och kvinnor. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICEF, CEEP och EFS (6) i syfte att utjämna löneskillnaderna mellan män och kvinnor.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar arbetsmarknadsparterna till att ta sitt ansvar för att skapa en mer jämlik lönestruktur, att tillhandahålla kurser i förhandlingsteknik, inklusive löneförhandling, att öka medvetenheten om lika lön i första hand med målet att arbeta för obligatoriska lönegranskningar, och att stärka kvinnornas ställning gentemot arbetsmarknadens parter, i synnerhet i beslutsfattande positioner. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmuntrar arbetsmarknadsparterna till att ta sitt ansvar för att skapa en mer jämlik lönestruktur, att tillhandahålla kurser i förhandlingsteknik, inklusive löneförhandling, att öka medvetenheten om lika lön i första hand med målet att arbeta för obligatoriska lönegranskningar, och att stärka kvinnornas ställning gentemot arbetsmarknadens parter, i synnerhet i beslutsfattande positioner.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge möjlighet till kollektiv prövning av kränkningar av principen om lika lön för lika arbete, som ett sätt för individer och/eller representativa organ att väcka talan vid domstol för eller till stöd för käranden som ger sitt samtycke, och att bevilja icke-statliga organisationer och fackföreningar laglig rätt att företräda offer för diskriminering även i administrativa förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inkludera kollektiv prövning av kränkningar av principen om lika lön för lika arbete i sitt kommande förslag till horisontellt instrument om kollektiv prövning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge möjlighet till kollektiv prövning av kränkningar av principen om lika lön för lika arbete, som ett sätt för individer och/eller representativa organ att väcka talan vid domstol för eller till stöd för käranden som ger sitt samtycke, och att bevilja icke-statliga organisationer och fackföreningar laglig rätt att företräda offer för diskriminering även i administrativa förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inkludera kollektiv prövning av kränkningar av principen om lika lön för lika arbete i sitt kommande förslag till horisontellt instrument om kollektiv prövning.

| 18. | Europaparlamentet betonar att i endast ett fåtal fall har talan väckts avseende diskriminering i form av löneskillnader mellan kvinnor och män vid de behöriga domstolarna (allmän domstol eller förvaltningsdomstol). Parlamentet uppmuntrar därför kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta med informationskampanjer och att i samband med dessa tillhandahålla lämplig information om bevisbördan, eftersom den spelar en viktig roll när det gäller att säkra principen om lika behandling. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att i endast ett fåtal fall har talan väckts avseende diskriminering i form av löneskillnader mellan kvinnor och män vid de behöriga domstolarna (allmän domstol eller förvaltningsdomstol). Parlamentet uppmuntrar därför kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta med informationskampanjer och att i samband med dessa tillhandahålla lämplig information om bevisbördan, eftersom den spelar en viktig roll när det gäller att säkra principen om lika behandling.

| 19. | Europaparlamentet anser att förfarandena och mekanismerna för att försvara principen om lika lön för likvärdigt arbete och för att förbjuda all slags könsdiskriminering bör förbättras och förenklas. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att förfarandena och mekanismerna för att försvara principen om lika lön för likvärdigt arbete och för att förbjuda all slags könsdiskriminering bör förbättras och förenklas.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer att tillsammans ta fram objektiva arbetsvärderingsinstrument för att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer att tillsammans ta fram objektiva arbetsvärderingsinstrument för att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa mål, strategier och tidsfrister för att utjämna löneskillnaderna mellan könen och uppnå lika lön för lika eller likvärdigt arbete. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa mål, strategier och tidsfrister för att utjämna löneskillnaderna mellan könen och uppnå lika lön för lika eller likvärdigt arbete.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja mer forskning om flexicuritystrategier för att se hur dessa inverkar på löneklyftan och också fastställa hur dessa strategier kan bidra till att motverka könsdiskriminering. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja mer forskning om flexicuritystrategier för att se hur dessa inverkar på löneklyftan och också fastställa hur dessa strategier kan bidra till att motverka könsdiskriminering.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 6 december 2010, i vilka medlemsstaterna uppmanas att vidta omfattande åtgärder för att få bukt med orsakerna till löneklyftan. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 6 december 2010, i vilka medlemsstaterna uppmanas att vidta omfattande åtgärder för att få bukt med orsakerna till löneklyftan.

| 24. | Europaparlamentet understryker att om fler kvinnor fick möjlighet till anställning, särskilt på ledande befattningar, skulle det kunna bidra till att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Det är viktigt att kvinnor deltar mer aktivt i den ekonomiska beslutsprocessen och att de kan använda sitt inflytande för att komma med lösningar som tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet. Parlamentet vill lyfta fram de studier som visar att det finns ett starkt samband mellan ökat antal kvinnor i ledande befattningar och större vinster för företagen från tillgångar, försäljning och kapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att om fler kvinnor fick möjlighet till anställning, särskilt på ledande befattningar, skulle det kunna bidra till att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Det är viktigt att kvinnor deltar mer aktivt i den ekonomiska beslutsprocessen och att de kan använda sitt inflytande för att komma med lösningar som tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet. Parlamentet vill lyfta fram de studier som visar att det finns ett starkt samband mellan ökat antal kvinnor i ledande befattningar och större vinster för företagen från tillgångar, försäljning och kapitalinvesteringar.

| 25. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om deras åtagande att granska vilka effekter sysselsättnings- och skattepolitiken har på löneskillnaderna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om deras åtagande att granska vilka effekter sysselsättnings- och skattepolitiken har på löneskillnaderna.

| 26. | Europaparlamentet föreslår ett pris för kvinnor och företag i Europa: ”Women and Business in Europe”, som ska delas ut av parlamentet. Priset skulle kunna delas ut till arbetsgivare (företag, institutioner, myndigheter) som främjar kvinnor på ett föredömligt sätt, stöder kvinnor i ledande positioner och tillämpar principen om lika lön. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet föreslår ett pris för kvinnor och företag i Europa: ”Women and Business in Europe”, som ska delas ut av parlamentet. Priset skulle kunna delas ut till arbetsgivare (företag, institutioner, myndigheter) som främjar kvinnor på ett föredömligt sätt, stöder kvinnor i ledande positioner och tillämpar principen om lika lön.

| 27. | Europaparlamentet står fast vid att åtgärder måste vidtas för att främja yrkes- och karriärutveckling under förhållanden som innebär verklig jämställdhet mellan kvinnor och män. Denna princip utgör en del av företagens sociala ansvar, vilket uppmuntras internationellt och nationellt och bör utvecklas i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet står fast vid att åtgärder måste vidtas för att främja yrkes- och karriärutveckling under förhållanden som innebär verklig jämställdhet mellan kvinnor och män. Denna princip utgör en del av företagens sociala ansvar, vilket uppmuntras internationellt och nationellt och bör utvecklas i alla medlemsstater.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution tillsammans med de detaljerade rekommendationerna till kommissionen, rådet och medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution tillsammans med de detaljerade rekommendationerna till kommissionen, rådet och medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(2)  Internet: http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/pdconv.pl?host=status01&textbase=iloeng&document=178&chapter=1&query=%23status%3D01&highlight=on&querytype=bool&context=0

(3)  EUT C 16 E, 22.1.2010, s. 21.

(4)  Hållbar utveckling i Europeiska unionen: 2011 års övervakningsrapport om EU:s strategi för hållbar utveckling, Eurostat, 2011.

(5)  Bakgrundsdokument till kommissionens meddelande om en strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män 2010-2015, SEC(2010)1080, s. 36.

(6)  EGT L 14, 20.1.1998, s. 9.

---

Torsdagen den 24 maj 2012BILAGA TILL RESOLUTIONEN

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Rekommendation 1:
     
  DEFINITIONER

Direktiv 2006/54/EG innehåller en definition av lika lön, som kopierar bestämmelserna i direktiv 75/117/EEG av den 10 februari 1975 om tillämpning av medlemsstaternas lagar och tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män (1). För att ha mer exakta verktyg för att utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män är det viktigt att definiera de olika begreppen på ett mer detaljerat sätt enligt följande:

| — | Definitionen av löneskillnader mellan kvinnor och män bör inte enbart avse bruttotimlönen, utan det måste finnas en distinktion mellan en oreglerad skillnad och ”nettoskillnaden” mellan kvinnors och mäns löner. |
| --- | --- |

—

Definitionen av löneskillnader mellan kvinnor och män bör inte enbart avse bruttotimlönen, utan det måste finnas en distinktion mellan en oreglerad skillnad och ”nettoskillnaden” mellan kvinnors och mäns löner.

| — | Diskriminering avseende direkt och indirekt lön. |
| --- | --- |

—

Diskriminering avseende direkt och indirekt lön.

| — | Lön, vars definition bör omfatta nettolöner samt andra arbetsrelaterade ekonomiska förmåner och naturaförmåner. |
| --- | --- |

—

Lön, vars definition bör omfatta nettolöner samt andra arbetsrelaterade ekonomiska förmåner och naturaförmåner.

| — | Pensionsskillnader (i de olika pelarna i pensionssystemen, dvs. fördelningssystem, tjänstepensioner, som en fortsättning på löneskillnaderna efter pensionen). |
| --- | --- |

—

Pensionsskillnader (i de olika pelarna i pensionssystemen, dvs. fördelningssystem, tjänstepensioner, som en fortsättning på löneskillnaderna efter pensionen).

| — | Arbete som betraktas som ”likvärdigt” (i enskilda yrkeskategorier). |
| --- | --- |

—

Arbete som betraktas som ”likvärdigt” (i enskilda yrkeskategorier).

| — | Likvärdigt arbete, så att relevanta faktorer anges. |
| --- | --- |

—

Likvärdigt arbete, så att relevanta faktorer anges.

| — | Arbetsgivaren, för att se till att ansvaret för en arbetstagares lön, och varje lönemässig ojämlikhet, definieras klart. |
| --- | --- |

—

Arbetsgivaren, för att se till att ansvaret för en arbetstagares lön, och varje lönemässig ojämlikhet, definieras klart.

| — | Yrken och kollektivavtal, där det bör förtydligas att arbeten knutna till olika kollektivavtal och olika yrken kan jämföras i domstol, förutsatt att arbetena är jämförbara enligt definitionen av lika eller likvärdigt arbete. |
| --- | --- |

—

Yrken och kollektivavtal, där det bör förtydligas att arbeten knutna till olika kollektivavtal och olika yrken kan jämföras i domstol, förutsatt att arbetena är jämförbara enligt definitionen av lika eller likvärdigt arbete.

Rekommendation 2:
     
  ANALYS AV SITUATIONEN OCH ÖPPENHET VAD GÄLLER RESULTATEN

| 2.1 | Bristen på information och medvetenhet samt okunskapen bland arbetsgivare och arbetstagare om de befintliga eller eventuella löneskillnaderna inom företaget gör att genomförandet av principen i fördraget och i gällande lagstiftning blir mindre effektivt. |
| --- | --- |

2.1

Bristen på information och medvetenhet samt okunskapen bland arbetsgivare och arbetstagare om de befintliga eller eventuella löneskillnaderna inom företaget gör att genomförandet av principen i fördraget och i gällande lagstiftning blir mindre effektivt.

| 2.2 | Medlemsstaterna bör inse bristen på tillförlitliga, jämförbara och sammanhängande statistiska uppgifter, även vad gäller löneskillnaderna och pensionsskillnaderna mellan deltidsarbetande kvinnor och män, och att lönenivåerna för kvinnor är lägre, särskilt inom traditionellt kvinnodominerade yrken, samt betrakta och hantera löneskillnaderna mellan kvinnor och män som ett allvarligt problem i staternas socialpolitik. |
| --- | --- |

2.2

Medlemsstaterna bör inse bristen på tillförlitliga, jämförbara och sammanhängande statistiska uppgifter, även vad gäller löneskillnaderna och pensionsskillnaderna mellan deltidsarbetande kvinnor och män, och att lönenivåerna för kvinnor är lägre, särskilt inom traditionellt kvinnodominerade yrken, samt betrakta och hantera löneskillnaderna mellan kvinnor och män som ett allvarligt problem i staternas socialpolitik.

| 2.3 | Därför är det ytterst viktigt att regelbundna lönegranskningar, samt offentliggörande av resultaten, med skyddet av personuppgifter i åtanke, görs obligatoriska för företag (till exempel i företag med minst 30 anställda och där minst 10 procent av de anställda är av vardera kön). Samma krav måste också gälla uppgifterna om ersättningar utöver lönen. Den här informationen bör vara tillgänglig för anställda, fackföreningar och behöriga myndigheter (till exempel yrkesinspektioner och jämställdhetsorgan). |
| --- | --- |

2.3

Därför är det ytterst viktigt att regelbundna lönegranskningar, samt offentliggörande av resultaten, med skyddet av personuppgifter i åtanke, görs obligatoriska för företag (till exempel i företag med minst 30 anställda och där minst 10 procent av de anställda är av vardera kön). Samma krav måste också gälla uppgifterna om ersättningar utöver lönen. Den här informationen bör vara tillgänglig för anställda, fackföreningar och behöriga myndigheter (till exempel yrkesinspektioner och jämställdhetsorgan).

| 2.4 | Arbetsgivarna bör tillhandahålla arbetstagarna och deras företrädare resultat i form av könsuppdelad lönestatistik men med skyddet av personuppgifter i åtanke. Denna information bör sparas sektorsvis och på nationell nivå i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

2.4

Arbetsgivarna bör tillhandahålla arbetstagarna och deras företrädare resultat i form av könsuppdelad lönestatistik men med skyddet av personuppgifter i åtanke. Denna information bör sparas sektorsvis och på nationell nivå i varje medlemsstat.

| 2.5 | Det bör finnas ett krav på arbetsgivare att anta bestämmelser om öppenhet vad gäller löneuppläggning och lönestruktur, inklusive extra lön, bonusar och andra förmåner som ingår i lönen. |
| --- | --- |

2.5

Det bör finnas ett krav på arbetsgivare att anta bestämmelser om öppenhet vad gäller löneuppläggning och lönestruktur, inklusive extra lön, bonusar och andra förmåner som ingår i lönen.

| 2.6 | När lönestatistiken uppvisar löneskillnader mellan grupper eller individer på grund av kön bör det finnas ett krav på arbetsgivare att analysera dessa skillnader närmare och undanröja dem. |
| --- | --- |

2.6

När lönestatistiken uppvisar löneskillnader mellan grupper eller individer på grund av kön bör det finnas ett krav på arbetsgivare att analysera dessa skillnader närmare och undanröja dem.

Rekommendation 3:
     
  ARBETSUTVÄRDERING OCH YRKESKLASSIFICERING

| 3.1 | I syfte att främja lika möjligheter för kvinnor och män bör begreppet om ett arbetes värde bygga på kvalifikationer, social kompetens och ansvarskänsla, med tyngdpunkt på arbetets kvalitet, och inte vara präglat av ett stereotypt synsätt som missgynnar kvinnor, såsom att lägga tonvikten på den fysiska styrkan i stället för på samarbetsförmåga, och det måste säkerställa att ett arbete som innebär ansvar för människor inte anses vara av lägre värde än arbeten med ansvar för materiella eller finansiella resurser. Kvinnor måste därför få information, handledning och/eller utbildning i samband med löneförhandlingar, yrkesklassificeringar och lönenivåer. Det måste vara möjligt att begära av sektorer och företag att de ser över sina yrkesklassificeringssystem utifrån det obligatoriska genusperspektivet och gör de ändringar som krävs. |
| --- | --- |

3.1

I syfte att främja lika möjligheter för kvinnor och män bör begreppet om ett arbetes värde bygga på kvalifikationer, social kompetens och ansvarskänsla, med tyngdpunkt på arbetets kvalitet, och inte vara präglat av ett stereotypt synsätt som missgynnar kvinnor, såsom att lägga tonvikten på den fysiska styrkan i stället för på samarbetsförmåga, och det måste säkerställa att ett arbete som innebär ansvar för människor inte anses vara av lägre värde än arbeten med ansvar för materiella eller finansiella resurser. Kvinnor måste därför få information, handledning och/eller utbildning i samband med löneförhandlingar, yrkesklassificeringar och lönenivåer. Det måste vara möjligt att begära av sektorer och företag att de ser över sina yrkesklassificeringssystem utifrån det obligatoriska genusperspektivet och gör de ändringar som krävs.

| 3.2 | Kommissionens initiativ bör uppmuntra medlemsstaterna att införa yrkesklassificering som respekterar jämställdhetsprincipen och gör det möjligt för både arbetsgivare och arbetstagare att fastställa eventuella lönediskrimineringar på grund av en snedvriden definition av löneskalan. Nationella lagar och traditioner bör respekteras vad gäller ländernas arbetsmarknadsrelationer. Arbetsutvärdering och yrkesklassificering bör också vara öppna för insyn och göras tillgängliga för alla aktörer, yrkesinspektioner och jämställdhetsorgan. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionens initiativ bör uppmuntra medlemsstaterna att införa yrkesklassificering som respekterar jämställdhetsprincipen och gör det möjligt för både arbetsgivare och arbetstagare att fastställa eventuella lönediskrimineringar på grund av en snedvriden definition av löneskalan. Nationella lagar och traditioner bör respekteras vad gäller ländernas arbetsmarknadsrelationer. Arbetsutvärdering och yrkesklassificering bör också vara öppna för insyn och göras tillgängliga för alla aktörer, yrkesinspektioner och jämställdhetsorgan.

| 3.3 | Medlemsstaterna bör göra en grundlig bedömning av kvinnodominerade yrken. |
| --- | --- |

3.3

Medlemsstaterna bör göra en grundlig bedömning av kvinnodominerade yrken.

| 3.4 | Könsneutrala arbetsutvärderingar bör baseras på nya system för att klassificera och organisera personalen och organisera arbetet samt på arbetslivserfarenhet och produktivitet, som särskilt bör mätas i kvalitativa termer, såsom utbildning och andra kvalifikationer, psykiska och fysiska krav, ansvar för mänskliga och materiella resurser. Denna information bör ligga till grund för uppgifter och utvärderingstabeller som kan användas vid lönesättning, där vederbörlig hänsyn bör tas till principen om öppenhet och jämförbarhet. |
| --- | --- |

3.4

Könsneutrala arbetsutvärderingar bör baseras på nya system för att klassificera och organisera personalen och organisera arbetet samt på arbetslivserfarenhet och produktivitet, som särskilt bör mätas i kvalitativa termer, såsom utbildning och andra kvalifikationer, psykiska och fysiska krav, ansvar för mänskliga och materiella resurser. Denna information bör ligga till grund för uppgifter och utvärderingstabeller som kan användas vid lönesättning, där vederbörlig hänsyn bör tas till principen om öppenhet och jämförbarhet.

Rekommendation 4:
     
  JÄMSTÄLLDHETSORGAN OCH RÄTTSMEDEL

Jämställdhetsorganen bör få en stärkt roll i arbetet med att utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Organen bör göras behöriga att kontrollera, rapportera och, i tillämpliga fall, upprätthålla respekten för tillämpningen av lagstiftningen om principen om jämställdhet på ett mer effektivt och oberoende sätt, och de bör ha tillgång till tillräckligt med ekonomiska medel. Artikel 20 i direktiv 2006/54/EG bör ses över för att stärka jämställdhetsorganens roll genom följande:

| — | Att stödja och ge råd åt personer som drabbats av lönediskriminering. |
| --- | --- |

—

Att stödja och ge råd åt personer som drabbats av lönediskriminering.

| — | Att tillhandahålla oberoende undersökningar om löneskillnader. |
| --- | --- |

—

Att tillhandahålla oberoende undersökningar om löneskillnader.

| — | Att offentliggöra oberoende rapporter om och lämna rekommendationer i frågor som rör lönediskriminering. |
| --- | --- |

—

Att offentliggöra oberoende rapporter om och lämna rekommendationer i frågor som rör lönediskriminering.

| — | Rättsliga befogenheter för att påbörja egna utredningar. |
| --- | --- |

—

Rättsliga befogenheter för att påbörja egna utredningar.

| — | Rättsliga befogenheter för att utfärda sanktioner i de fall där principen om lika lön för samma eller likvärdigt arbete har överträtts och/eller för att föra lönediskrimineringsfall vidare till domstol. |
| --- | --- |

—

Rättsliga befogenheter för att utfärda sanktioner i de fall där principen om lika lön för samma eller likvärdigt arbete har överträtts och/eller för att föra lönediskrimineringsfall vidare till domstol.

| — | Att tillhandahålla särskild utbildning för arbetsmarknadsparterna samt för advokater, domare och ombudsmän baserad på olika analytiska instrument och ändamålsenliga åtgärder som ska användas antingen när avtal görs upp eller när det kontrolleras om regler och bestämmelser för att utjämna löneskillnaderna verkställts, samt utbildningskurser och utbildningsmaterial för arbetsgivare om könsneutral arbetsutvärdering. |
| --- | --- |

—

Att tillhandahålla särskild utbildning för arbetsmarknadsparterna samt för advokater, domare och ombudsmän baserad på olika analytiska instrument och ändamålsenliga åtgärder som ska användas antingen när avtal görs upp eller när det kontrolleras om regler och bestämmelser för att utjämna löneskillnaderna verkställts, samt utbildningskurser och utbildningsmaterial för arbetsgivare om könsneutral arbetsutvärdering.

Rekommendation 5:
     
  SOCIAL DIALOG

Det krävs ytterligare granskning av kollektivavtal, tillämpliga löneskalor och system för arbetsutvärderingar, framför allt vad gäller behandling av deltidsarbetare och arbetstagare med andra atypiska anställningsformer eller extra inkomster/lönetillägg, inklusive betalningar in natura. Här bör inte bara de allmänna arbetsvillkoren tas upp, utan också andra anställningsförmåner samt yrkesbaserade system för social trygghet (tjänstledighet, pension, tjänstebil, företagsdagis, flexibla arbetstider, bonusar m.m.). Medlemsstaterna bör, i enlighet med lagstiftning, kollektivavtal och praxis på nationell nivå, uppmuntra arbetsmarknadens parter till att införa könsneutrala arbetsutvärderingar för att göra det möjligt för både arbetsgivare och arbetstagare att fastställa eventuella lönediskrimineringar på grund av en snedvriden definition av löneskalan.

Ledningen kan spela en viktig roll inte enbart vad gäller rättvis lön, utan även för att skapa ett klimat som stöder en jämlik fördelning av vårdansvar och karriärsavancemang för både manliga och kvinnliga arbetstagare.

Arbetsmarknadens parter bör få tillräckligt med befogenheter för att lyfta fram löneskillnaderna, och inte bara inom deras egna sektorer utan för att skapa balans mellan sektorerna (2).

Kommissionen bör utarbeta en normativ och praktiskt orienterad handbok att använda i den sociala dialogen i företag och medlemsstater. Denna handbok bör innehålla riktlinjer och kriterier för att avgöra värdet av arbetet och för att jämföra arbeten. Den bör också innehålla förslag om eventuella metoder för arbetsutvärdering.

Rekommendation 6:
     
  FÖREBYGGANDE AV DISKRIMINERING

Artikel 26 i direktiv 2006/54/EG om förebyggande av diskriminering bör kompletteras med ett särskilt stycke om förebyggande av lönediskriminering för att medlemsstaterna, i samråd med arbetsmarknadens parter och jämställdhetsorganisationerna, ska vidta följande typer av åtgärder:

| — | Specifika åtgärder för utbildning och klassificering av yrkesgrupper, riktade till skolsystemet och systemet för fortbildning, med målet att undanröja och förhindra diskriminering inom utbildning, klassificering och ekonomisk värdering av kompetens. |
| --- | --- |

—

Specifika åtgärder för utbildning och klassificering av yrkesgrupper, riktade till skolsystemet och systemet för fortbildning, med målet att undanröja och förhindra diskriminering inom utbildning, klassificering och ekonomisk värdering av kompetens.

| — | Särskilda bestämmelser som gör det möjligt att kombinera arbete med familj och privatliv, som omfattar vård av barn och andra omsorgsbehövande personer och andra tillsynstjänster av god kvalitet till ett överkomligt pris, flexibel arbetsorganisering och flexibla arbetstider samt mamma-, pappa-, föräldra- och familjeledighet. |
| --- | --- |

—

Särskilda bestämmelser som gör det möjligt att kombinera arbete med familj och privatliv, som omfattar vård av barn och andra omsorgsbehövande personer och andra tillsynstjänster av god kvalitet till ett överkomligt pris, flexibel arbetsorganisering och flexibla arbetstider samt mamma-, pappa-, föräldra- och familjeledighet.

| — | Konkreta åtgärder (enligt artikel 157.4 i EUF-fördraget) för att utjämna löneklyftan och könssegregeringen som ska genomföras av arbetsmarknadens parter och jämställdhetsorganisationerna på olika nivåer, både avtalsmässiga och sektorsvis, t.ex. att främja löneuppgörelser för att bekämpa löneskillnader mellan kvinnor och män, att utföra undersökningar om lika lön för lika arbete, att fastställa kvalitativa och kvantitativa mål och riktmärken samt att stödja utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

—

Konkreta åtgärder (enligt artikel 157.4 i EUF-fördraget) för att utjämna löneklyftan och könssegregeringen som ska genomföras av arbetsmarknadens parter och jämställdhetsorganisationerna på olika nivåer, både avtalsmässiga och sektorsvis, t.ex. att främja löneuppgörelser för att bekämpa löneskillnader mellan kvinnor och män, att utföra undersökningar om lika lön för lika arbete, att fastställa kvalitativa och kvantitativa mål och riktmärken samt att stödja utbyte av bästa praxis.

| — | Införande av en bestämmelse i upphandlingsavtal om respekten för jämställdhet och lika lön för lika arbete. |
| --- | --- |

—

Införande av en bestämmelse i upphandlingsavtal om respekten för jämställdhet och lika lön för lika arbete.

Rekommendation 7:
     
  JÄMSTÄLLDHETSPERSPEKTIVET

Jämställdhetsperspektivet måste integreras bättre genom att det i artikel 29 i direktiv 2006/54/EG införs tydliga anvisningar för hur medlemsstaterna ska tillämpa principen om likabehandling i fråga om löner och försöka utjämna löneklyftan mellan män och kvinnor. Kommissionen bör skaffa sig kapacitet att bistå medlemsstaterna och berörda parter i samband med de konkreta åtgärderna för att överbrygga löneklyftan, genom att

| — | inrätta rapporteringssystem för bedömning av löneskillnaderna mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

inrätta rapporteringssystem för bedömning av löneskillnaderna mellan kvinnor och män,

| — | inrätta en databank över ändringarna av systemen för klassificering och organisation av arbetstagare, |
| --- | --- |

—

inrätta en databank över ändringarna av systemen för klassificering och organisation av arbetstagare,

| — | samla in och sprida uppgifter om försök att reformera arbetsorganisationen, |
| --- | --- |

—

samla in och sprida uppgifter om försök att reformera arbetsorganisationen,

| — | sprida information och riktlinjer om praktiska hjälpmedel, framför allt för små och medelstora företag (t.ex. med det IT-baserade verktyget LOGIB-D), för att utjämna löneklyftan, bland annat genom kollektivavtal på nationell nivå eller sektorsvis. |
| --- | --- |

—

sprida information och riktlinjer om praktiska hjälpmedel, framför allt för små och medelstora företag (t.ex. med det IT-baserade verktyget LOGIB-D), för att utjämna löneklyftan, bland annat genom kollektivavtal på nationell nivå eller sektorsvis.

| — | utveckling av, i samarbete med arbetsmarknadens parter och förbund, en europeisk kvalitetscertifiering för lika lön, som institutioner, företag och myndigheter kan använda för att visa att de uppfyller specifika kriterier för lika lön, t.ex. lönetransparens, |
| --- | --- |

—

utveckling av, i samarbete med arbetsmarknadens parter och förbund, en europeisk kvalitetscertifiering för lika lön, som institutioner, företag och myndigheter kan använda för att visa att de uppfyller specifika kriterier för lika lön, t.ex. lönetransparens,

| — | utarbeta specifika riktlinjer för övervakning av löneskillnaderna inom ramen för kollektivavtal och göra dessa allmänt tillgängliga på en webbplats, översatta till olika språk. |
| --- | --- |

—

utarbeta specifika riktlinjer för övervakning av löneskillnaderna inom ramen för kollektivavtal och göra dessa allmänt tillgängliga på en webbplats, översatta till olika språk.

Rekommendation 8:
     
  SANKTIONER

| 8.1 | Lagstiftningen inom detta område är av olika skäl tydligen mindre effektiv. Eftersom hela problemet inte kan lösas enbart med hjälp av lagstiftning, bör kommissionen och medlemsstaterna stärka gällande lagstiftning med lämpliga former av effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner. |
| --- | --- |

8.1

Lagstiftningen inom detta område är av olika skäl tydligen mindre effektiv. Eftersom hela problemet inte kan lösas enbart med hjälp av lagstiftning, bör kommissionen och medlemsstaterna stärka gällande lagstiftning med lämpliga former av effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner.

| 8.2 | Det är viktigt att medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder för att se till att kränkningar mot principen om lika lön för samma eller likvärdigt arbete beläggs med lämpliga påföljder, enligt gällande rättsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

8.2

Det är viktigt att medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder för att se till att kränkningar mot principen om lika lön för samma eller likvärdigt arbete beläggs med lämpliga påföljder, enligt gällande rättsliga bestämmelser.

| 8.3 | Trots gällande lagstiftning är inspektioner och påföljder ofta sorgligt otillräckliga när det gäller principen om lika lön. Dessa frågor måste prioriteras, och de myndigheter och organ som ansvarar för dem måste ges nödvändiga tekniska och finansiella resurser. |
| --- | --- |

8.3

Trots gällande lagstiftning är inspektioner och påföljder ofta sorgligt otillräckliga när det gäller principen om lika lön. Dessa frågor måste prioriteras, och de myndigheter och organ som ansvarar för dem måste ges nödvändiga tekniska och finansiella resurser.

| 8.4 | Det bör observeras att enligt direktiv 2006/54/EG är medlemsstaterna redan skyldiga att tillhandahålla kompensation eller gottgörelse (artikel 18) samt sanktioner (artikel 25). Dessa bestämmelser är emellertid inte tillräckliga för att förhindra kränkningar av principen om lika lön. Av denna anledning föreslås en studie om möjligheten, effektiviteten och effekterna av ett eventuellt införande av följande sanktioner:






  — | Betalning av kompensation till den drabbade personen. |
| --- | --- | --- |

8.4

Det bör observeras att enligt direktiv 2006/54/EG är medlemsstaterna redan skyldiga att tillhandahålla kompensation eller gottgörelse (artikel 18) samt sanktioner (artikel 25). Dessa bestämmelser är emellertid inte tillräckliga för att förhindra kränkningar av principen om lika lön. Av denna anledning föreslås en studie om möjligheten, effektiviteten och effekterna av ett eventuellt införande av följande sanktioner:

—

Betalning av kompensation till den drabbade personen.

| — | Administrativa böter (till exempel om en analys och undersökning om könsuppdelad lönestatistik inte inlämnats, anmälningsskyldigheten för denna inte respekterats eller inte finns tillgänglig (enligt rekommendation 2)) som inkrävs av yrkesinspektioner eller behöriga jämställdhetsorgan. |
| --- | --- |

—

Administrativa böter (till exempel om en analys och undersökning om könsuppdelad lönestatistik inte inlämnats, anmälningsskyldigheten för denna inte respekterats eller inte finns tillgänglig (enligt rekommendation 2)) som inkrävs av yrkesinspektioner eller behöriga jämställdhetsorgan.

| — | Fråntagande av rätten till offentliga förmåner och bidrag (även EU-bidrag som förvaltas av medlemsstaterna) samt rätten till deltagande i förfaranden för offentlig upphandling enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (4). |
| --- | --- |

—

Fråntagande av rätten till offentliga förmåner och bidrag (även EU-bidrag som förvaltas av medlemsstaterna) samt rätten till deltagande i förfaranden för offentlig upphandling enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (4).

| — | Offentliggörande av namnen på dem som överträder bestämmelserna. |
| --- | --- |

—

Offentliggörande av namnen på dem som överträder bestämmelserna.

Rekommendation 9:
     
  ENHETLIG UTFORMNING AV UNIONENS LAGSTIFTNING OCH POLITIK

| 9.1 | Ett område i akut behov av åtgärder berör det samband som verkar finnas mellan lägre lön och deltidsarbete. Detta kräver en utvärdering och eventuell ändring av direktiv 97/81/EG, som föreskriver lika behandling av heltids- och deltidsarbetande arbetstagare samt mer inriktade och effektiva åtgärder i kollektivavtal. |
| --- | --- |

9.1

Ett område i akut behov av åtgärder berör det samband som verkar finnas mellan lägre lön och deltidsarbete. Detta kräver en utvärdering och eventuell ändring av direktiv 97/81/EG, som föreskriver lika behandling av heltids- och deltidsarbetande arbetstagare samt mer inriktade och effektiva åtgärder i kollektivavtal.

| 9.2 | Ett konkret mål för att minska löneklyftan bör omgående införas i riktlinjerna för sysselsättning, bl.a. om tillgången till yrkesutbildning och ett erkännande av kvinnors kvalifikationer och kunskaper. |
| --- | --- |

9.2

Ett konkret mål för att minska löneklyftan bör omgående införas i riktlinjerna för sysselsättning, bl.a. om tillgången till yrkesutbildning och ett erkännande av kvinnors kvalifikationer och kunskaper.

---

(1)  EGT L 45, 19.2.1975, s. 19.

(2)  Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor: Åtgärder mot löneklyftan: Åtgärder av myndigheter och arbetsmarknadsparter (Addressing the gender pay gap: Government and social partner actions), 5.3.2010, s. 30.

(3)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

(4)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/85 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/85

---

Torsdagen den 24 maj 2012Schweiziska kvoter för antalet uppehållstillstånd som beviljas medborgare i Polen, Litauen, Lettland, Estland, Slovenien, Slovakien, Tjeckien och Ungern

P7_TA(2012)0226

Europaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om schweiziska kvoter för antalet uppehållstillstånd som beviljas medborgare i Polen, Litauen, Lettland, Estland, Slovenien, Slovakien, Tjeckien och Ungern (2012/2661(RSP))

2013/C 264 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av frihandelsavtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frihandelsavtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet (1),

| — | med beaktande av avtalet av den 21 juni 1999 mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (2), och särskilt dess bilaga I om fri rörlighet för personer och bilaga III om ömsesidigt erkännande av yrkesbehörighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet av den 21 juni 1999 mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (2), och särskilt dess bilaga I om fri rörlighet för personer och bilaga III om ömsesidigt erkännande av yrkesbehörighet,

| — | med beaktande av protokollet av den 26 oktober 2004 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer angående Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens deltagande som avtalsslutande parter, till följd av deras anslutning till Europeiska unionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet av den 26 oktober 2004 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer angående Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens deltagande som avtalsslutande parter, till följd av deras anslutning till Europeiska unionen (3),

| — | med beaktande av protokollet av den 27 maj 2008 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer angående Republiken Bulgariens och Rumäniens deltagande som avtalsslutande parter till följd av deras anslutning till Europeiska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet av den 27 maj 2008 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer angående Republiken Bulgariens och Rumäniens deltagande som avtalsslutande parter till följd av deras anslutning till Europeiska unionen (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om EES-Schweiz: hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknaden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om EES-Schweiz: hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknaden (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2010 om EU:s förbindelser med Efta-länderna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2010 om EU:s förbindelser med Efta-länderna,

| — | med beaktande av det schweiziska förbundsrådets beslut av den 18 maj 2012 om åberopande av en skyddsklausul med avseende på åtta EU-medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det schweiziska förbundsrådets beslut av den 18 maj 2012 om åberopande av en skyddsklausul med avseende på åtta EU-medlemsstater,

| — | med beaktande av de frågor som ställdes till kommissionen den 14 maj 2012 respektive 16 maj 2012 om schweiziska kvoter för antalet uppehållstillstånd som beviljas medborgare i Polen, Litauen, Lettland, Estland, Slovenien, Slovakien, Tjeckien och Ungern (O–000113/2012 – B7– 0115/2012 och O–000115/2012 – B7–0116/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de frågor som ställdes till kommissionen den 14 maj 2012 respektive 16 maj 2012 om schweiziska kvoter för antalet uppehållstillstånd som beviljas medborgare i Polen, Litauen, Lettland, Estland, Slovenien, Slovakien, Tjeckien och Ungern (O–000113/2012 – B7– 0115/2012 och O–000115/2012 – B7–0116/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det schweiziska förbundsrådet har beslutat att från den 1 maj 2012 införa kvantitativa begränsningar av uppehållstillstånd som tillhör kategori B för vistelser i högst fem år och som beviljas medborgare i Polen, Litauen, Lettland, Estland, Slovenien, Slovakien, Tjeckien och Ungern. |
| --- | --- |

A.

Det schweiziska förbundsrådet har beslutat att från den 1 maj 2012 införa kvantitativa begränsningar av uppehållstillstånd som tillhör kategori B för vistelser i högst fem år och som beviljas medborgare i Polen, Litauen, Lettland, Estland, Slovenien, Slovakien, Tjeckien och Ungern.

| B. | När de schweiziska myndigheterna fattade detta beslut hänvisade de till en så kallad skyddsklausul i artikel 10 i 1999 års avtal, vilken skulle tillåta dem att införa tillfälliga restriktiva åtgärder om antalet beviljade uppehållstillstånd ett givet år överstiger genomsnittet för de tre föregående åren med mer än tio procent. De schweiziska myndigheterna förklarade att en sådan situation inträffat avseende medborgare i de åtta EU-medlemsstaterna. |
| --- | --- |

B.

När de schweiziska myndigheterna fattade detta beslut hänvisade de till en så kallad skyddsklausul i artikel 10 i 1999 års avtal, vilken skulle tillåta dem att införa tillfälliga restriktiva åtgärder om antalet beviljade uppehållstillstånd ett givet år överstiger genomsnittet för de tre föregående åren med mer än tio procent. De schweiziska myndigheterna förklarade att en sådan situation inträffat avseende medborgare i de åtta EU-medlemsstaterna.

| C. | I den skyddsklausul som de schweiziska myndigheterna åberopar med hänvisning till artikel 10 i 1999 års avtal föreskrivs ingenting om differentiering på grundval av medborgarskap när man ska fastställa tröskelvärden eller kvoter avseende antalet uppehållstillstånd. I artikeln talas om ”arbetstagare och egenföretagare från Europeiska gemenskapen”. |
| --- | --- |

C.

I den skyddsklausul som de schweiziska myndigheterna åberopar med hänvisning till artikel 10 i 1999 års avtal föreskrivs ingenting om differentiering på grundval av medborgarskap när man ska fastställa tröskelvärden eller kvoter avseende antalet uppehållstillstånd. I artikeln talas om ”arbetstagare och egenföretagare från Europeiska gemenskapen”.

| D. | När det gäller medborgare i åtta av de stater som blev EU-medlemmar 2004 har Schweiz tillämpat kvantitativa restriktioner fram till den 30 april 2011, i enlighet med 2004 års protokoll. Vid övergångsperiodens slut ska artikel 10.4 i avtalet från 1999 tillämpas. |
| --- | --- |

D.

När det gäller medborgare i åtta av de stater som blev EU-medlemmar 2004 har Schweiz tillämpat kvantitativa restriktioner fram till den 30 april 2011, i enlighet med 2004 års protokoll. Vid övergångsperiodens slut ska artikel 10.4 i avtalet från 1999 tillämpas.

| E. | Nuvarande situation bör ses i ett bredare sammanhang eftersom de schweiziska myndigheterna har vidtagit en rad åtgärder som äventyrar de framsteg som redan uppnåtts genom de bilaterala avtalen. Parlamentet har redan uttryckt sin oro över dessa åtgärder i sin resolution av den september 2010. |
| --- | --- |

E.

Nuvarande situation bör ses i ett bredare sammanhang eftersom de schweiziska myndigheterna har vidtagit en rad åtgärder som äventyrar de framsteg som redan uppnåtts genom de bilaterala avtalen. Parlamentet har redan uttryckt sin oro över dessa åtgärder i sin resolution av den september 2010.

| F. | Schweiz har antagit ett antal så kallade följdåtgärder för att komplettera avtalet om fri rörlighet för personer. Dessa åtgärder kan hindra företag från EU, särskilt små och medelstora företag, från att tillhandahålla tjänster i Schweiz, och enligt EU-domstolens rättspraxis kan flera av dessa kompletterande åtgärder endast accepteras om de på ett proportionellt sätt skyddar ett allmänintresse som inte redan är skyddat i tjänsteleverantörens ursprungsland. |
| --- | --- |

F.

Schweiz har antagit ett antal så kallade följdåtgärder för att komplettera avtalet om fri rörlighet för personer. Dessa åtgärder kan hindra företag från EU, särskilt små och medelstora företag, från att tillhandahålla tjänster i Schweiz, och enligt EU-domstolens rättspraxis kan flera av dessa kompletterande åtgärder endast accepteras om de på ett proportionellt sätt skyddar ett allmänintresse som inte redan är skyddat i tjänsteleverantörens ursprungsland.

| G. | Vissa av följdåtgärderna står inte i proportion till de eftersträvade målen, såsom kravet på förhandsanmälan, med en väntetid på åtta dagar, skyldigheten att bidra till verksamhetskostnaderna för trepartskommissioner och kravet att utländska företag som tillhandahåller tjänster över gränserna ska lämna en ekonomisk garanti. Dessa åtgärder är särskilt belastande för små och medelstora företag som önskar tillhandahålla tjänster i Schweiz. |
| --- | --- |

G.

Vissa av följdåtgärderna står inte i proportion till de eftersträvade målen, såsom kravet på förhandsanmälan, med en väntetid på åtta dagar, skyldigheten att bidra till verksamhetskostnaderna för trepartskommissioner och kravet att utländska företag som tillhandahåller tjänster över gränserna ska lämna en ekonomisk garanti. Dessa åtgärder är särskilt belastande för små och medelstora företag som önskar tillhandahålla tjänster i Schweiz.

| H. | De schweiziska myndigheterna har beslutat att taxibilar registrerade i Tyskland och Österrike inte ska få ta passagerare vid schweiziska flygplatser, vilket innebär att avtalet om fri rörlighet för personer åsidosätts. |
| --- | --- |

H.

De schweiziska myndigheterna har beslutat att taxibilar registrerade i Tyskland och Österrike inte ska få ta passagerare vid schweiziska flygplatser, vilket innebär att avtalet om fri rörlighet för personer åsidosätts.

| I. | Dessa frågor har diskuterats upprepade gånger med Schweiz i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om fri rörlighet för personer. Den gemensamma kommittén har inte lyckats komma fram till en lösning. |
| --- | --- |

I.

Dessa frågor har diskuterats upprepade gånger med Schweiz i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om fri rörlighet för personer. Den gemensamma kommittén har inte lyckats komma fram till en lösning.

| J. | Endast begränsade ändringar av avtalet om fri rörlighet för personer är tillåtna, i syfte att anpassa det till EU-lagstiftningens utveckling när det gäller den fria rörligheten för personer. För avtalet om fri rörlighet för personer finns det inga effektiva system för övervakning och rättslig kontroll liknande dem som används inom EU och EES. |
| --- | --- |

J.

Endast begränsade ändringar av avtalet om fri rörlighet för personer är tillåtna, i syfte att anpassa det till EU-lagstiftningens utveckling när det gäller den fria rörligheten för personer. För avtalet om fri rörlighet för personer finns det inga effektiva system för övervakning och rättslig kontroll liknande dem som används inom EU och EES.

Schweiziska kvoter för antalet uppehållstillstånd som beviljas EU-medborgare

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt de schweiziska myndigheternas beslut att återinföra kvantitativa begränsningar för långtidsuppehållstillstånd till unionsmedborgare från åtta av de medlemsstater som blev EU-medlemmar 2004, vilket innebär att man begränsar den fria rörlighet för personer som föreskrivs i 1999 års avtal med EU. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar djupt de schweiziska myndigheternas beslut att återinföra kvantitativa begränsningar för långtidsuppehållstillstånd till unionsmedborgare från åtta av de medlemsstater som blev EU-medlemmar 2004, vilket innebär att man begränsar den fria rörlighet för personer som föreskrivs i 1999 års avtal med EU.

| 2. | Detta beslut är diskriminerande och olagligt eftersom det inte finns någon rättslig grund för sådan differentiering grundad på medborgarskap i de befintliga avtalen mellan Schweiz och EU. Europaparlamentet uppmanar med kraft de schweiziska myndigheterna att ompröva sitt beslut och ta tillbaka åberopandet av skyddsklausulen. |
| --- | --- |

2.

Detta beslut är diskriminerande och olagligt eftersom det inte finns någon rättslig grund för sådan differentiering grundad på medborgarskap i de befintliga avtalen mellan Schweiz och EU. Europaparlamentet uppmanar med kraft de schweiziska myndigheterna att ompröva sitt beslut och ta tillbaka åberopandet av skyddsklausulen.

| 3. | Europaparlamentet noterar att villkoren för tillämpning av bestämmelserna i artikel 10.4 i 1999 års avtal kompletterat av 2004 års protokoll inte har uppfyllts. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att villkoren för tillämpning av bestämmelserna i artikel 10.4 i 1999 års avtal kompletterat av 2004 års protokoll inte har uppfyllts.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gjort ett snabbt och kritiskt uttalande där hon uppmanat sina avdelningar att vidta alla åtgärder som behövs för att begära att de schweiziska myndigheterna återkallar sitt beslut. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gjort ett snabbt och kritiskt uttalande där hon uppmanat sina avdelningar att vidta alla åtgärder som behövs för att begära att de schweiziska myndigheterna återkallar sitt beslut.

| 5. | Europaparlamentet noterar att Schweiz 2008 utvidgade rätten till fri rörlighet i protokoll II till Bulgarien och Rumänien. Parlamentet beklagar dock att avtalen föreskriver övergångsperioder på upp till sju år, och att den schweiziska regeringen i maj 2011 beslutade att förlänga övergångsperioden för bulgarer och rumäner till den 31 maj 2014. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att Schweiz 2008 utvidgade rätten till fri rörlighet i protokoll II till Bulgarien och Rumänien. Parlamentet beklagar dock att avtalen föreskriver övergångsperioder på upp till sju år, och att den schweiziska regeringen i maj 2011 beslutade att förlänga övergångsperioden för bulgarer och rumäner till den 31 maj 2014.

| 6. | I stället för att införa restriktiva åtgärder inom det befintliga ramverket bör de båda sidorna verka för att utveckla ett mer adekvat, effektivt och flexibelt system för samarbete i syfte att ytterligare underlätta den fria rörligheten för personer. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta upp frågan med de schweiziska myndigheterna så snart tillfälle ges, och att skriva in ärendet på dagordningen för nästa sammanträde i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet. |
| --- | --- |

6.

I stället för att införa restriktiva åtgärder inom det befintliga ramverket bör de båda sidorna verka för att utveckla ett mer adekvat, effektivt och flexibelt system för samarbete i syfte att ytterligare underlätta den fria rörligheten för personer. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta upp frågan med de schweiziska myndigheterna så snart tillfälle ges, och att skriva in ärendet på dagordningen för nästa sammanträde i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet.

Hinder för ett fullständigt genomförande av den inre marknaden

| 7. | Europaparlamentet ber kommissionen att ange vilka åtgärder som vidtagits, sedan parlamentet antog sin resolution av den 7 september 2010, för att lösa problemen avseende de följdåtgärder som gör det svårt för små och medelstora företag från EU att tillhandahålla tjänster i Schweiz, och för att övertyga de schweiziska myndigheterna att upphäva bestämmelser som tvingar utländska företag som levererar tjänster över gränserna att lämna en ekonomisk garanti. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ber kommissionen att ange vilka åtgärder som vidtagits, sedan parlamentet antog sin resolution av den 7 september 2010, för att lösa problemen avseende de följdåtgärder som gör det svårt för små och medelstora företag från EU att tillhandahålla tjänster i Schweiz, och för att övertyga de schweiziska myndigheterna att upphäva bestämmelser som tvingar utländska företag som levererar tjänster över gränserna att lämna en ekonomisk garanti.

| 8. | Europaparlamentet ser med oro på det schweiziska förbundsrådets beslut att överväga ytterligare följdåtgärder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ser med oro på det schweiziska förbundsrådets beslut att överväga ytterligare följdåtgärder.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin oro över situationen vid schweiziska flygplatser där tyska och österrikiska taxibilar till följd av de schweiziska myndigheternas negativa beslut inte tillåts ta passagerare, och uppmanar kommissionen att undersöka om detta beslut är förenligt med avtalet om fri rörlighet för personer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sin oro över situationen vid schweiziska flygplatser där tyska och österrikiska taxibilar till följd av de schweiziska myndigheternas negativa beslut inte tillåts ta passagerare, och uppmanar kommissionen att undersöka om detta beslut är förenligt med avtalet om fri rörlighet för personer.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att avtalet inte tar hänsyn till direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. Parlamentet önskar att avtal som rör inremarknadsrelaterade frågor ska anpassas på ett mer dynamiskt sätt till EU-regelverkets utveckling. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar att avtalet inte tar hänsyn till direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. Parlamentet önskar att avtal som rör inremarknadsrelaterade frågor ska anpassas på ett mer dynamiskt sätt till EU-regelverkets utveckling.

| 11. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse för den fortsatta utvecklingen av Schweiz medverkan på den inre marknaden att bestämmelserna erbjuder de ekonomiska aktörerna från båda sidor en mer insynsvänlig och förutsägbar miljö. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse för den fortsatta utvecklingen av Schweiz medverkan på den inre marknaden att bestämmelserna erbjuder de ekonomiska aktörerna från båda sidor en mer insynsvänlig och förutsägbar miljö.

| 12. | Europaparlamentet önskar att man ska göra nya framsteg när det gäller att finna övergripande lösningar på frågor som gäller hur avtalen ska kunna anpassas på ett dynamiskt sätt till regelverkets utveckling, hur man ska få till stånd en enhetlig tolkning av avtalen, oberoende mekanismer för övervakning och rättslig verkställighet, en tvistlösningsmekanism som inte är uppsplittrad, insyn i beslutsprocesserna och kommunikation mellan de gemensamma kommittéerna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet önskar att man ska göra nya framsteg när det gäller att finna övergripande lösningar på frågor som gäller hur avtalen ska kunna anpassas på ett dynamiskt sätt till regelverkets utveckling, hur man ska få till stånd en enhetlig tolkning av avtalen, oberoende mekanismer för övervakning och rättslig verkställighet, en tvistlösningsmekanism som inte är uppsplittrad, insyn i beslutsprocesserna och kommunikation mellan de gemensamma kommittéerna.

| 13. | Europaparlamentet betonar att mekanismer för kontroll av efterlevnaden som ser längre än till rent nationella intressen är viktiga för att den inre marknaden ska fungera på ett bra sätt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att mekanismer för kontroll av efterlevnaden som ser längre än till rent nationella intressen är viktiga för att den inre marknaden ska fungera på ett bra sätt.

| 14. | Europaparlamentet förklarar sig redo att stödja en fördjupning av förbindelserna mellan EU och Schweiz i syfte att klara av de utmaningar som de båda parterna står inför. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet förklarar sig redo att stödja en fördjupning av förbindelserna mellan EU och Schweiz i syfte att klara av de utmaningar som de båda parterna står inför.

*

* *

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Schweiz regering och parlament. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Schweiz regering och parlament.

---

(1)  EGT L 300, 31.12.1972, s. 189.

(2)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 6.

(3)  EUT L 89, 28.3.2006, s. 30.

(4)  EUT L 124, 20.5.2009, s. 53.

(5)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 18.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/88 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/88

---

Torsdagen den 24 maj 2012Venezuela: eventuellt tillbakadragande från den interamerikanska kommissionen för mänskliga rättigheter

P7_TA(2012)0227

Europaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om Venezuelas eventuella utträde ur den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (2012/2653(RSP))

2013/C 264 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Venezuela av den 24 maj 2007 om fallet med TV-kanalen ”Radio Caracas Televisión” i Venezuela (1), den 23 oktober 2008 om den politiska brännmärkningen i Venezuela (2), 7 maj 2009 om fallet med Manuel Rosales i Venezuela (3), den 11 februari 2010 om Venezuela (4) och den 8 juli 2010 om Venezuela, särskilt fallet María Lourdes Afiuni (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Venezuela av den 24 maj 2007 om fallet med TV-kanalen ”Radio Caracas Televisión” i Venezuela (1), den 23 oktober 2008 om den politiska brännmärkningen i Venezuela (2), 7 maj 2009 om fallet med Manuel Rosales i Venezuela (3), den 11 februari 2010 om Venezuela (4) och den 8 juli 2010 om Venezuela, särskilt fallet María Lourdes Afiuni (5),

| — | med beaktande av den amerikanska förklaringen om mänskliga rättigheter och skyldigheter från 1948, som formaliserade starten för det interamerikanska systemet för skyddet av de mänskliga rättigheterna (IAHRS), och med beaktande av att Amerikanska samarbetsorganisationen (OAS) 1959 inrättade den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, som Venezuela varit ansluten till sedan 1977, och att den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna stadgeenligt inrättades 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den amerikanska förklaringen om mänskliga rättigheter och skyldigheter från 1948, som formaliserade starten för det interamerikanska systemet för skyddet av de mänskliga rättigheterna (IAHRS), och med beaktande av att Amerikanska samarbetsorganisationen (OAS) 1959 inrättade den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, som Venezuela varit ansluten till sedan 1977, och att den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna stadgeenligt inrättades 1979,

| — | med beaktande av 1979 års inrättande av den interamerikanska domstolen för de mänskliga rättigheterna, som Venezuela anslöt sig till 1981, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1979 års inrättande av den interamerikanska domstolen för de mänskliga rättigheterna, som Venezuela anslöt sig till 1981,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 17 juni 2010 om EU:s politik till stöd för människorättsförsvarare (6) och den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategiska politik för mänskliga rättigheter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 17 juni 2010 om EU:s politik till stöd för människorättsförsvarare (6) och den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategiska politik för mänskliga rättigheter (7),

| — | med beaktande av den oro som talesmannen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Rupert Colville, gav uttryck för den 4 maj 2012 i fråga om Venezuelas eventuella utträde ur den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den oro som talesmannen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Rupert Colville, gav uttryck för den 4 maj 2012 i fråga om Venezuelas eventuella utträde ur den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Amerikanska samarbetsorganisationen (OAS) har skapat ett eget regionalt människorättssystem med en interamerikansk kommission för de mänskliga rättigheterna, som bildades 1959, och en interamerikansk domstol för de mänskliga rättigheterna, som inrättades 1979 och vars domar baseras på den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna eller ”San José-överenskommelsen”, som trädde i kraft 1978 som ett komplement och korrektiv till de bristfälliga nationella rättsväsendena. |
| --- | --- |

A.

Amerikanska samarbetsorganisationen (OAS) har skapat ett eget regionalt människorättssystem med en interamerikansk kommission för de mänskliga rättigheterna, som bildades 1959, och en interamerikansk domstol för de mänskliga rättigheterna, som inrättades 1979 och vars domar baseras på den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna eller ”San José-överenskommelsen”, som trädde i kraft 1978 som ett komplement och korrektiv till de bristfälliga nationella rättsväsendena.

| B. | Enligt den amerikanska förklaringen om mänskliga rättigheter och skyldigheter utgör principen om individens grundläggande rättigheter en av de principer som ligger till grund för OAS. |
| --- | --- |

B.

Enligt den amerikanska förklaringen om mänskliga rättigheter och skyldigheter utgör principen om individens grundläggande rättigheter en av de principer som ligger till grund för OAS.

| C. | 24 av de 34 medlemmarna i OAS har hittills ratificerat den interamerikanska kommissionen och den interamerikanska domstolen. |
| --- | --- |

C.

24 av de 34 medlemmarna i OAS har hittills ratificerat den interamerikanska kommissionen och den interamerikanska domstolen.

| D. | Venezuela är part i den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna, är för närvarande medlem av den interamerikanska kommissionen och omfattas av jurisdiktionen för den interamerikanska domstolen, som ansvarar för att tolka och upprätthålla bestämmelserna i konventionen. Venezuela deltar i mekanismerna vid FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Venezuela är part i den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna, är för närvarande medlem av den interamerikanska kommissionen och omfattas av jurisdiktionen för den interamerikanska domstolen, som ansvarar för att tolka och upprätthålla bestämmelserna i konventionen. Venezuela deltar i mekanismerna vid FN:s råd för mänskliga rättigheter.

| E. | Den 2 maj 2012 tillkännagav president Chávez inrättandet av en statlig kommitté som ska utvärdera möjligheten till utträde ur den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Den 3 maj 2012 uppmanade Venezuelas utrikesminister andra regeringar i regionen att göra samma sak. |
| --- | --- |

E.

Den 2 maj 2012 tillkännagav president Chávez inrättandet av en statlig kommitté som ska utvärdera möjligheten till utträde ur den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Den 3 maj 2012 uppmanade Venezuelas utrikesminister andra regeringar i regionen att göra samma sak.

| F. | Från 1970 till 2011 har fyra beslut från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna berört Venezuela, och den interamerikanska domstolen har fällt avgöranden i 12 mål under perioden 2004–2012. Den interamerikanska kommissionen har på Amerikanska samarbetsorganisationens vägnar varnat Venezuela ett antal gånger med anledning av kränkningar av yttrandefriheten, den personliga säkerheten och de politiska rättigheterna samt straffriheten. |
| --- | --- |

F.

Från 1970 till 2011 har fyra beslut från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna berört Venezuela, och den interamerikanska domstolen har fällt avgöranden i 12 mål under perioden 2004–2012. Den interamerikanska kommissionen har på Amerikanska samarbetsorganisationens vägnar varnat Venezuela ett antal gånger med anledning av kränkningar av yttrandefriheten, den personliga säkerheten och de politiska rättigheterna samt straffriheten.

| G. | Under de senaste åren har Venezuela vid ett flertal tillfällen kritiserat den interamerikanska kommissionen och den interamerikanska domstolen och gång på gång hotat om utträde med argumentet att kommissionen är partisk och tillämpar dubbla måttstockar. Detta är första gången Venezuela har vidtagit konkreta åtgärder för utträde. Sedan 2002 har Venezuela avslagit alla kommissionens begäranden om att få besöka landet. |
| --- | --- |

G.

Under de senaste åren har Venezuela vid ett flertal tillfällen kritiserat den interamerikanska kommissionen och den interamerikanska domstolen och gång på gång hotat om utträde med argumentet att kommissionen är partisk och tillämpar dubbla måttstockar. Detta är första gången Venezuela har vidtagit konkreta åtgärder för utträde. Sedan 2002 har Venezuela avslagit alla kommissionens begäranden om att få besöka landet.

| H. | Innehållet i Europaparlamentets resolutioner, framför allt resolutionerna om den politiska brännmärkningen av oppositionens ledare och politisk förföljelse, såsom stängningen av TV-kanalen ”Radio Caracas Televisión”, har fått stöd i form av flera beslut och rekommendationer från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Som ett resultat av dessa ofördelaktiga rekommendationer och av att de venezuelanska myndigheterna ignorerat eller underlåtit att följa dem har president Chávez inrättat en mekanism för landets utträde ur ovannämnda internationella organ. |
| --- | --- |

H.

Innehållet i Europaparlamentets resolutioner, framför allt resolutionerna om den politiska brännmärkningen av oppositionens ledare och politisk förföljelse, såsom stängningen av TV-kanalen ”Radio Caracas Televisión”, har fått stöd i form av flera beslut och rekommendationer från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Som ett resultat av dessa ofördelaktiga rekommendationer och av att de venezuelanska myndigheterna ignorerat eller underlåtit att följa dem har president Chávez inrättat en mekanism för landets utträde ur ovannämnda internationella organ.

| I. | Såväl ordföranden för Venezuelas högsta domstol som landets riksåklagare har ställt sig bakom president Chávez förslag om Venezuelas utträde ur den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, vilket tydligt visar hur myndigheterna och i synnerhet den dömande makten är fullständigt underkastade statschefens politiska beslut i detta land. |
| --- | --- |

I.

Såväl ordföranden för Venezuelas högsta domstol som landets riksåklagare har ställt sig bakom president Chávez förslag om Venezuelas utträde ur den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, vilket tydligt visar hur myndigheterna och i synnerhet den dömande makten är fullständigt underkastade statschefens politiska beslut i detta land.

| J. | Den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, som är ett högt respekterat organ med positiv inverkan på regionen, har varit av avgörande betydelse när det gällt att skipa rättvisa för ett stort antal personer som drabbats av människorättskränkningar, och den har även spelat en central roll i övergången till demokrati från de diktaturer som tidigare regerade i många länder i regionen. |
| --- | --- |

J.

Den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, som är ett högt respekterat organ med positiv inverkan på regionen, har varit av avgörande betydelse när det gällt att skipa rättvisa för ett stort antal personer som drabbats av människorättskränkningar, och den har även spelat en central roll i övergången till demokrati från de diktaturer som tidigare regerade i många länder i regionen.

| K. | Den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, som är en självständig panel sammansatt av sju oberoende medlemmar som agerar på personliga mandat – utan att företräda ett visst land – väcker talan vid den interamerikanska domstolen, uppmanar medlemsländerna i OAS att vidta försiktighetsåtgärder för att undvika irreparabla människorättskränkningar i allvarliga och brådskande fall samt mottar, analyserar och utreder enskilda framställningar som gör gällande att de mänskliga rättigheterna har kränkts. |
| --- | --- |

K.

Den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, som är en självständig panel sammansatt av sju oberoende medlemmar som agerar på personliga mandat – utan att företräda ett visst land – väcker talan vid den interamerikanska domstolen, uppmanar medlemsländerna i OAS att vidta försiktighetsåtgärder för att undvika irreparabla människorättskränkningar i allvarliga och brådskande fall samt mottar, analyserar och utreder enskilda framställningar som gör gällande att de mänskliga rättigheterna har kränkts.

| L. | Regionala människorättsorgan spelar en mycket viktig roll när det gäller att främja och skydda människorättsmekanismer och underbygga de universella människorättsnormerna och fördragen inom detta område, vilket FN:s generalförsamling och dess råd för mänskliga rättigheter liksom icke-statliga organisationer och människorättsförsvarare har erkänt gång på gång. |
| --- | --- |

L.

Regionala människorättsorgan spelar en mycket viktig roll när det gäller att främja och skydda människorättsmekanismer och underbygga de universella människorättsnormerna och fördragen inom detta område, vilket FN:s generalförsamling och dess råd för mänskliga rättigheter liksom icke-statliga organisationer och människorättsförsvarare har erkänt gång på gång.

| M. | Enligt artikel 1 i sin stadga är den interamerikanska domstolen en självständig rättsinstitution vars mål är att tillämpa och tolka den amerikanska konventionen. Dess beslut är bindande för parterna i den amerikanska konventionen. |
| --- | --- |

M.

Enligt artikel 1 i sin stadga är den interamerikanska domstolen en självständig rättsinstitution vars mål är att tillämpa och tolka den amerikanska konventionen. Dess beslut är bindande för parterna i den amerikanska konventionen.

| 1. | Europaparlamentet är bekymrat över att Venezuela har tillkännagett att man kommer att inrätta en statlig kommitté som ska undersöka landets möjligheter till utträde ur den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, och uppmanar de venezuelanska myndigheterna att ompröva denna ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är bekymrat över att Venezuela har tillkännagett att man kommer att inrätta en statlig kommitté som ska undersöka landets möjligheter till utträde ur den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, och uppmanar de venezuelanska myndigheterna att ompröva denna ståndpunkt.

| 2. | Europaparlamentet befarar att ett utträde ur det interamerikanska systemet skulle kunna leda till att Venezuela isoleras och att situationen för de mänskliga rättigheterna förvärras ytterligare. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet befarar att ett utträde ur det interamerikanska systemet skulle kunna leda till att Venezuela isoleras och att situationen för de mänskliga rättigheterna förvärras ytterligare.

| 3. | Europaparlamentet uppmuntrar Venezuelas regering och alla andra länder i regionen att erkänna och genomföra dess beslut och rekommendationer om samarbete med regionala och internationella människorättsmekanismer och uppmanar dem kraftfullt att inte vidta några åtgärder som skulle kunna urholka skyddet för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmuntrar Venezuelas regering och alla andra länder i regionen att erkänna och genomföra dess beslut och rekommendationer om samarbete med regionala och internationella människorättsmekanismer och uppmanar dem kraftfullt att inte vidta några åtgärder som skulle kunna urholka skyddet för de mänskliga rättigheterna.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar allt det arbete som den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna har uträttat framför allt när det gäller frågor som rör yttrandefrihet, ursprungsbefolkningars rättigheter, förhindrande av tortyr, sociala rättigheter, kvinnors rättigheter och främjande av en allmän medvetenhet om de mänskliga rättigheterna i regionen, och uppmuntrar kommissionen att fortsätta sitt arbete i syfte att uppnå full respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar allt det arbete som den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna har uträttat framför allt när det gäller frågor som rör yttrandefrihet, ursprungsbefolkningars rättigheter, förhindrande av tortyr, sociala rättigheter, kvinnors rättigheter och främjande av en allmän medvetenhet om de mänskliga rättigheterna i regionen, och uppmuntrar kommissionen att fortsätta sitt arbete i syfte att uppnå full respekt för de mänskliga rättigheterna.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för regionala människorättsorgan, som en del av det internationella människorättssystemet, och uppmanar EU:s institutioner att öka sitt övergripande stöd till den interamerikanska domstolen för de mänskliga rättigheterna, den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna och den amerikanska konventionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för regionala människorättsorgan, som en del av det internationella människorättssystemet, och uppmanar EU:s institutioner att öka sitt övergripande stöd till den interamerikanska domstolen för de mänskliga rättigheterna, den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna och den amerikanska konventionen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de länder som ännu inte anslutit sig till det interamerikanska systemet för skyddet av de mänskliga rättigheterna att göra detta snarast möjligt, delta i det fullt ut och därigenom stärka systemets institutionella auktoritet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de länder som ännu inte anslutit sig till det interamerikanska systemet för skyddet av de mänskliga rättigheterna att göra detta snarast möjligt, delta i det fullt ut och därigenom stärka systemets institutionella auktoritet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Bolivarianska republiken Venezuela att respektera och agera i överensstämmelse med de internationella och regionala konventioner och stadgor som landet anslutit sig till. Parlamentet påminner om att alla dessa internationella konventioner som Venezuela undertecknat är bindande enligt landets författning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Bolivarianska republiken Venezuela att respektera och agera i överensstämmelse med de internationella och regionala konventioner och stadgor som landet anslutit sig till. Parlamentet påminner om att alla dessa internationella konventioner som Venezuela undertecknat är bindande enligt landets författning.

| 8. | Europaparlamentet beklagar de beslut som lagstiftarna och den dömande makten i Venezuela har fattat om att stödja Venezuelas president i dennes försök att få till stånd ett utträde ur den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Detta belyser den bristande överensstämmelsen med principen om maktdelning i detta land och visar hur lagstiftarna och den dömande makten är fullständigt underkastade de politiska beslut som presidenten fattar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar de beslut som lagstiftarna och den dömande makten i Venezuela har fattat om att stödja Venezuelas president i dennes försök att få till stånd ett utträde ur den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Detta belyser den bristande överensstämmelsen med principen om maktdelning i detta land och visar hur lagstiftarna och den dömande makten är fullständigt underkastade de politiska beslut som presidenten fattar.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare, den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika och Bolivarianska republiken Venezuelas regering. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare, den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika och Bolivarianska republiken Venezuelas regering.

---

(1)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 484.

(2)  EUT C 15 E, 21.1.2010, s. 85.

(3)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 113.

(4)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 69.

(5)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 130.

(6)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 69.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0126.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/91

---

Torsdagen den 24 maj 2012Azerbajdzjan

P7_TA(2012)0228

Europaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om läget för de mänskliga rättigheterna i Azerbajdzjan (2012/2654(RSP))

2013/C 264 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Azerbajdzjan, särskilt resolutionerna om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Azerbajdzjan, särskilt resolutionerna om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 innehållande Europaparlamentets rekommendation till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 innehållande Europaparlamentets rekommendation till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan (1),

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Azerbajdzjan som trädde i kraft 1999, och av de pågående förhandlingarna mellan de bägge parterna om ett nytt associeringsavtal avsett att ersätta det föregående avtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Azerbajdzjan som trädde i kraft 1999, och av de pågående förhandlingarna mellan de bägge parterna om ett nytt associeringsavtal avsett att ersätta det föregående avtalet,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Delivering on a new European Neighbourhood Policy” av den 15 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Delivering on a new European Neighbourhood Policy” av den 15 maj 2012,

| — | med beaktande av det nya nationella handlingsprogram för effektivare skydd av de mänskliga rättigheterna och friheterna i Azerbajdzjan, vilket godkändes av landets president den 27 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya nationella handlingsprogram för effektivare skydd av de mänskliga rättigheterna och friheterna i Azerbajdzjan, vilket godkändes av landets president den 27 december 2011,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Azerbajdzjan deltar aktivt i den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet och har åtagit sig att respektera demokrati, mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen, vilka är centrala värderingar i dessa initiativ. Under de senaste åren har dock överlag situationen för de mänskliga rättigheterna stadigt försämrats trots de åtaganden som tagits med i handlingsplanen inom den europeiska grannskapspolitiken. Icke-statliga organisationer och oberoende medier har utsatts för alltmer påtryckningar och hotelser och detta har skapat en utbredd fruktan bland oppositionen och människorättsförsvarare samt bland ungdomsaktivister och sociala nätverksaktivister samt lett till självcensur bland journalister. |
| --- | --- |

A.

Azerbajdzjan deltar aktivt i den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet och har åtagit sig att respektera demokrati, mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen, vilka är centrala värderingar i dessa initiativ. Under de senaste åren har dock överlag situationen för de mänskliga rättigheterna stadigt försämrats trots de åtaganden som tagits med i handlingsplanen inom den europeiska grannskapspolitiken. Icke-statliga organisationer och oberoende medier har utsatts för alltmer påtryckningar och hotelser och detta har skapat en utbredd fruktan bland oppositionen och människorättsförsvarare samt bland ungdomsaktivister och sociala nätverksaktivister samt lett till självcensur bland journalister.

| B. | I huvudstaden Baku skingrades fredliga protester av polisen den 15 maj 2012. De protesterande hade krävt att de politiska fångarna skulle försättas på fri fot innan Azerbajdzjan står värd för Eurovisionsschlagerfestivalen den 26 maj 2012. Att myndigheterna i Azerbajdzjan tar till våld mot fredliga demonstranter innebär att landet inte följer de åtaganden det gjort inför EU och inom ramen för Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE). |
| --- | --- |

B.

I huvudstaden Baku skingrades fredliga protester av polisen den 15 maj 2012. De protesterande hade krävt att de politiska fångarna skulle försättas på fri fot innan Azerbajdzjan står värd för Eurovisionsschlagerfestivalen den 26 maj 2012. Att myndigheterna i Azerbajdzjan tar till våld mot fredliga demonstranter innebär att landet inte följer de åtaganden det gjort inför EU och inom ramen för Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE).

| C. | Oberoende journalister, människorättsförsvarare och andra som vill uttrycka sin åsikt, undersöka frågor av allmänt intresse eller kritisera de statliga myndigheterna i Azerbajdzjan har utsatts för angrepp, trakasserats, hotats eller fängslats. Särskilt oroväckande är fallen med journalisterna Idrak Abbasov och Khadija Ismaylova. |
| --- | --- |

C.

Oberoende journalister, människorättsförsvarare och andra som vill uttrycka sin åsikt, undersöka frågor av allmänt intresse eller kritisera de statliga myndigheterna i Azerbajdzjan har utsatts för angrepp, trakasserats, hotats eller fängslats. Särskilt oroväckande är fallen med journalisterna Idrak Abbasov och Khadija Ismaylova.

| D. | Elnur Mecidli, som är aktivist och medlem av oppositionspartiet Folkfronten släpptes ur fängelset den 16 maj 2012. |
| --- | --- |

D.

Elnur Mecidli, som är aktivist och medlem av oppositionspartiet Folkfronten släpptes ur fängelset den 16 maj 2012.

| E. | Eurovisionsschlagerfestivalen 2012, som ska gå av stapeln i Baku den 26 maj 2012, borde ge Azerbajdzjan en möjlighet att visa sitt engagemang till förmån för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

E.

Eurovisionsschlagerfestivalen 2012, som ska gå av stapeln i Baku den 26 maj 2012, borde ge Azerbajdzjan en möjlighet att visa sitt engagemang till förmån för demokrati och mänskliga rättigheter.

| F. | Hundratals egendomar har exproprierats utan vare sig insyn eller redovisningsskyldighet och tusentals bostadsägare i Baku har avhysts med tvång, för att inte stå i vägen för olika utvecklingsprojekt, såsom i området strax intill Nationella flaggtorget, där Bakus Kristallpalats är beläget, alltså den plats där bland annat Eurovisionsschlagerfestivalen 2012 kommer att hållas, tillsammans med andra framtida evenemang. |
| --- | --- |

F.

Hundratals egendomar har exproprierats utan vare sig insyn eller redovisningsskyldighet och tusentals bostadsägare i Baku har avhysts med tvång, för att inte stå i vägen för olika utvecklingsprojekt, såsom i området strax intill Nationella flaggtorget, där Bakus Kristallpalats är beläget, alltså den plats där bland annat Eurovisionsschlagerfestivalen 2012 kommer att hållas, tillsammans med andra framtida evenemang.

| G. | Press- och mediefriheten åsidosätts ofta. Inte heller finns det några praktiska garantier för obegränsad frihet på internet, bland annat i form av yttrande- och föreningsfrihet på nätet. |
| --- | --- |

G.

Press- och mediefriheten åsidosätts ofta. Inte heller finns det några praktiska garantier för obegränsad frihet på internet, bland annat i form av yttrande- och föreningsfrihet på nätet.

| H. | Azerbajdzjan har en icke permanent plats i FN:s säkerhetsråd under perioden 2012–2013, och har förpliktigat sig till att upprätthålla de värderingar som uttrycks i FN:s människorättskonvention. |
| --- | --- |

H.

Azerbajdzjan har en icke permanent plats i FN:s säkerhetsråd under perioden 2012–2013, och har förpliktigat sig till att upprätthålla de värderingar som uttrycks i FN:s människorättskonvention.

| I. | Azerbajdzjan är medlem i Europarådet och har undertecknat den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

I.

Azerbajdzjan är medlem i Europarådet och har undertecknat den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att omedelbart upphöra med all verksamhet riktad mot yttrande- och mötesfriheten, eftersom detta är oförenligt med Azerbajdzjans åtaganden i fråga om demokrati och skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att omedelbart upphöra med all verksamhet riktad mot yttrande- och mötesfriheten, eftersom detta är oförenligt med Azerbajdzjans åtaganden i fråga om demokrati och skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| 2. | Europaparlamentet fördömer den brutala misshandeln av Idrak Abbasov, som är journalist för tidningen ”Zerkalo” och ”Institutet för reportrars frihet och säkerhet”, en misshandel som förövades av polisen och det statliga oljebolaget SOCAR:s säkerhetsvakter i samband med att Abbasov filmade rivningar av hus i bostadsområdet Sulutapa i Baku. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer den brutala misshandeln av Idrak Abbasov, som är journalist för tidningen ”Zerkalo” och ”Institutet för reportrars frihet och säkerhet”, en misshandel som förövades av polisen och det statliga oljebolaget SOCAR:s säkerhetsvakter i samband med att Abbasov filmade rivningar av hus i bostadsområdet Sulutapa i Baku.

| 3. | Europaparlamentet fördömer utpressnings- och skrämselkampanjen mot den undersökande journalisten Khadija Ismaylova, vilken föranletts av de undersökningar som Ismaylova har gjort av de affärsintressen som president Alijevs familj påståtts ha. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer utpressnings- och skrämselkampanjen mot den undersökande journalisten Khadija Ismaylova, vilken föranletts av de undersökningar som Ismaylova har gjort av de affärsintressen som president Alijevs familj påståtts ha.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att Azerbajdzjans myndigheter har inlett en undersökning av angreppen på journalister och att dessa undersökningar fortfarande pågår, och uppmanar myndigheterna att se till att fallen utreds effektivt och att de som stått bakom angreppen ställs inför rätta. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att Azerbajdzjans myndigheter har inlett en undersökning av angreppen på journalister och att dessa undersökningar fortfarande pågår, och uppmanar myndigheterna att se till att fallen utreds effektivt och att de som stått bakom angreppen ställs inför rätta.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att tillåta fredliga protester och förbjuda polisen att ingripa mot journalister som arbetar med att rapportera om demonstrationer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att tillåta fredliga protester och förbjuda polisen att ingripa mot journalister som arbetar med att rapportera om demonstrationer.

| 6. | Europaparlamentet fördömer trakasserierna av samt skrämseltaktiken och våldet mot journalister och andra som fredligt uttrycker sin åsikt. Parlamentet uppmanar myndigheterna att omedelbart frige dem som sitter i fängelse eller är häktade till följd av politiskt motiverade anklagelser, bland dem de sex journalisterna Anar Bayramli, Ramil Dadashov, Vugar Gonagov, Zaur Guliyev, Aydin Janiyev, Avaz Zeynalli liksom Bakhtiar Hajiev, som är aktivist inom sociala medier, Vidadi Isganderov, som är advokat och ledare för en icke-statlig organisation, Taleh Khasmammadov, som är människorättsaktivist och advokat, samt aktivister som fängslats under olika politiskt motiverade anklagelser i samband med de fredliga protesterna i april 2011. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fördömer trakasserierna av samt skrämseltaktiken och våldet mot journalister och andra som fredligt uttrycker sin åsikt. Parlamentet uppmanar myndigheterna att omedelbart frige dem som sitter i fängelse eller är häktade till följd av politiskt motiverade anklagelser, bland dem de sex journalisterna Anar Bayramli, Ramil Dadashov, Vugar Gonagov, Zaur Guliyev, Aydin Janiyev, Avaz Zeynalli liksom Bakhtiar Hajiev, som är aktivist inom sociala medier, Vidadi Isganderov, som är advokat och ledare för en icke-statlig organisation, Taleh Khasmammadov, som är människorättsaktivist och advokat, samt aktivister som fängslats under olika politiskt motiverade anklagelser i samband med de fredliga protesterna i april 2011.

| 7. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt om att det associeringsavtal mellan EU och Azerbajdzjan som just nu håller på att förhandlas fram bör innefatta klausuler om och riktmärken för skydd och främjande av mänskliga rättigheter, framför allt mediernas frihet och rätten till yttrande-, förenings- och mötesfrihet, något som avspeglar de principer och rättigheter som fastställts i Azerbajdzjans statsförfattning samt Azerbajdzjans åtaganden inom ramen för Europarådet och OSSE. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt om att det associeringsavtal mellan EU och Azerbajdzjan som just nu håller på att förhandlas fram bör innefatta klausuler om och riktmärken för skydd och främjande av mänskliga rättigheter, framför allt mediernas frihet och rätten till yttrande-, förenings- och mötesfrihet, något som avspeglar de principer och rättigheter som fastställts i Azerbajdzjans statsförfattning samt Azerbajdzjans åtaganden inom ramen för Europarådet och OSSE.

| 8. | Europaparlamentet uttalar sin sympati för dem som agerat till förmån för kampanjen ”Sjung för demokratin”, som lanserades inför Eurovisionsschlagerfestivalen som kommer att gå av stapeln i Baku, och hoppas att deras verksamhet kan bidra till att få till stånd oumbärliga demokratiska reformer och en avsevärd förbättring av situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uttalar sin sympati för dem som agerat till förmån för kampanjen ”Sjung för demokratin”, som lanserades inför Eurovisionsschlagerfestivalen som kommer att gå av stapeln i Baku, och hoppas att deras verksamhet kan bidra till att få till stånd oumbärliga demokratiska reformer och en avsevärd förbättring av situationen för de mänskliga rättigheterna i landet.

| 9. | Europaparlamentet oroar sig för att personer med tvång avhysts från byggnader och att byggnader rivits, som ett led i en stor ombyggnadsplan i Baku, som delvis har anknytning till den kommande Eurovisionsschlagerfestivalen. Parlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att garantera att de pågående nybyggnadsarbetena i Baku följer relevant lagstiftning och att omflyttningen av invånare görs via öppna rättsliga förfaranden och med skälig ersättning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet oroar sig för att personer med tvång avhysts från byggnader och att byggnader rivits, som ett led i en stor ombyggnadsplan i Baku, som delvis har anknytning till den kommande Eurovisionsschlagerfestivalen. Parlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att garantera att de pågående nybyggnadsarbetena i Baku följer relevant lagstiftning och att omflyttningen av invånare görs via öppna rättsliga förfaranden och med skälig ersättning.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att Elnur Mecidli, som är medlem av oppositionspartiet Folkfronten, har frigetts ur fängelset och uppmanar Azerbajdzjans regering att bevilja visum för Europarådets parlamentariska församlings särskilde rapportör för politiska fångar, för att han, i enlighet med sitt uppdrag, ska kunna besöka landet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att Elnur Mecidli, som är medlem av oppositionspartiet Folkfronten, har frigetts ur fängelset och uppmanar Azerbajdzjans regering att bevilja visum för Europarådets parlamentariska församlings särskilde rapportör för politiska fångar, för att han, i enlighet med sitt uppdrag, ska kunna besöka landet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att garantera de digitala friheterna, bland dem ocensurerad tillgång till information och kommunikation, som är universella rättigheter och utgör en oeftergivlig förutsättning för sådana mänskliga rättigheter som yttrandefriheten och tillgången till information, liksom också för att garantera insyn och redovisningsskyldighet i det offentliga livet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att garantera de digitala friheterna, bland dem ocensurerad tillgång till information och kommunikation, som är universella rättigheter och utgör en oeftergivlig förutsättning för sådana mänskliga rättigheter som yttrandefriheten och tillgången till information, liksom också för att garantera insyn och redovisningsskyldighet i det offentliga livet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att anta förslaget till lag om förtal, där förtal och ärekränkning avkriminaliseras. Parlamentet välkomnar de samhällsdiskussioner som förts i Azerbajdzjan om antagandet av en sådan lag, det nära samarbete som förts med OSSE i denna fråga samt Azerbajdzjans myndigheters avsikt att anta lagförslaget före utgången av året. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att anta förslaget till lag om förtal, där förtal och ärekränkning avkriminaliseras. Parlamentet välkomnar de samhällsdiskussioner som förts i Azerbajdzjan om antagandet av en sådan lag, det nära samarbete som förts med OSSE i denna fråga samt Azerbajdzjans myndigheters avsikt att anta lagförslaget före utgången av året.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att få vallagstiftningen samt lagstiftningen om mötesfrihet, föreningsfrihet och mediernas frihet att stämma överens med internationella normer och se till att den oinskränkt genomförs. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att få vallagstiftningen samt lagstiftningen om mötesfrihet, föreningsfrihet och mediernas frihet att stämma överens med internationella normer och se till att den oinskränkt genomförs.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Azerbajdzjans myndigheter att intensifiera reformarbetet inom alla områden av rättsväsendet: åtal, rättegång, dom, frihetsberövande och överklagande. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Azerbajdzjans myndigheter att intensifiera reformarbetet inom alla områden av rättsväsendet: åtal, rättegång, dom, frihetsberövande och överklagande.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att rätta sig efter alla de domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna som berör Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att rätta sig efter alla de domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna som berör Azerbajdzjan.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt rådet och kommissionen att noggrant övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i Azerbajdzjan efter Eurovisionsschlagerfestivalen. Parlamentet uppmanar rådet att överväga möjligheten att införa målinriktade sanktioner mot dem som är ansvariga för kränkningar av de mänskliga rättigheterna, såvida dessa kränkningar skulle fortsätta. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt rådet och kommissionen att noggrant övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i Azerbajdzjan efter Eurovisionsschlagerfestivalen. Parlamentet uppmanar rådet att överväga möjligheten att införa målinriktade sanktioner mot dem som är ansvariga för kränkningar av de mänskliga rättigheterna, såvida dessa kränkningar skulle fortsätta.

| 17. | Europaparlamentet fördömer skarpt de hot som radikala islamistiska organisationer och enskilda riktat mot deltagarna i den kommande Eurovisionsschlagerfestivalen, framför allt mot dem som hör till gruppen hbt-personer. Parlamentet uttalar sitt starka stöd för Azerbajdzjans identitet som konfessionslös stat, liksom för landets fria val av utrikespolitisk inriktning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet fördömer skarpt de hot som radikala islamistiska organisationer och enskilda riktat mot deltagarna i den kommande Eurovisionsschlagerfestivalen, framför allt mot dem som hör till gruppen hbt-personer. Parlamentet uttalar sitt starka stöd för Azerbajdzjans identitet som konfessionslös stat, liksom för landets fria val av utrikespolitisk inriktning.

| 18. | Europaparlamentet fördömer skarpt terrorismen, oavsett vilka former och uttryck den tar sig, och sätter stort värde på Azerbajdzjans bidrag till kampen mot terrorism och extremism på det regionala och internationella planet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet fördömer skarpt terrorismen, oavsett vilka former och uttryck den tar sig, och sätter stort värde på Azerbajdzjans bidrag till kampen mot terrorism och extremism på det regionala och internationella planet.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, Azerbajdzjans och EU:s medlemsstaters regeringar och parlament samt FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, Azerbajdzjans och EU:s medlemsstaters regeringar och parlament samt FN:s råd för mänskliga rättigheter.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0127

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/94 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/94

---

Torsdagen den 24 maj 2012Situationen för nordkoreanska flyktingar

P7_TA(2012)0229

Europaparlamentets resolution av den 24 maj 2012 om situationen för nordkoreanska flyktingar (2012/2655(RSP))

2013/C 264 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nordkorea (Demokratiska folkrepubliken Korea), särskilt den som antogs den 8 juli 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nordkorea (Demokratiska folkrepubliken Korea), särskilt den som antogs den 8 juli 2010 (1),

| — | med beaktande av toppmötet EU–Kina den 14 februari 2012 och den 29:e människorättsdialogen mellan EU och Kina i Madrid den 29 juni 2010, där frågan om nordkoreanska flyktingar diskuterades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet EU–Kina den 14 februari 2012 och den 29:e människorättsdialogen mellan EU och Kina i Madrid den 29 juni 2010, där frågan om nordkoreanska flyktingar diskuterades,

| — | med beaktande av rapporten om Demokratiska folkrepubliken Korea som lades fram vid sjätte sessionen med arbetsgruppen för den allmänna återkommande utvärderingen vid FN:s råd för mänskliga rättigheter (30 november–11 december 2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om Demokratiska folkrepubliken Korea som lades fram vid sjätte sessionen med arbetsgruppen för den allmänna återkommande utvärderingen vid FN:s råd för mänskliga rättigheter (30 november–11 december 2009),

| — | med beaktande av rapporten som lades fram den 21 februari 2011 av den särskilde rapportören för situationen för de mänskliga rättigheterna i Demokratiska folkrepubliken Korea, där han beklagar att Demokratiska folkrepubliken Korea ännu inte visat något engagemang för att genomföra de rekommendationer som ges i den allmänna återkommande utvärderingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten som lades fram den 21 februari 2011 av den särskilde rapportören för situationen för de mänskliga rättigheterna i Demokratiska folkrepubliken Korea, där han beklagar att Demokratiska folkrepubliken Korea ännu inte visat något engagemang för att genomföra de rekommendationer som ges i den allmänna återkommande utvärderingen,

| — | med beaktande av resolution A/HRC/19/L.29, antagen enhälligt av FN:s råd för mänskliga rättigheter den 19 mars 2012, där människorättsrådet uttrycker sin mycket djupa oro över de pågående grova, utbredda och systematiska kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Demokratiska folkrepubliken Korea, samt FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/174, antagen den 29 mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution A/HRC/19/L.29, antagen enhälligt av FN:s råd för mänskliga rättigheter den 19 mars 2012, där människorättsrådet uttrycker sin mycket djupa oro över de pågående grova, utbredda och systematiska kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Demokratiska folkrepubliken Korea, samt FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/174, antagen den 29 mars 2012,

| — | med beaktande av rapporten från maj 2012 från Sydkoreas nationella kommission för de mänskliga rättigheterna om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea, som baseras på ungefär 800 intervjuer med flyktingar, däribland flera hundra avhoppare som överlevt fängelselägren, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från maj 2012 från Sydkoreas nationella kommission för de mänskliga rättigheterna om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea, som baseras på ungefär 800 intervjuer med flyktingar, däribland flera hundra avhoppare som överlevt fängelselägren,

| — | med beaktande av 2010 års dekret utfärdat av Demokratiska folkrepubliken Koreas ministerium för allmän säkerhet, där avhopp brottsrubriceras som ”förräderi mot nationen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2010 års dekret utfärdat av Demokratiska folkrepubliken Koreas ministerium för allmän säkerhet, där avhopp brottsrubriceras som ”förräderi mot nationen”,

| — | med beaktande av uttalandet i december 2001 av myndigheterna i Demokratiska folkrepubliken Korea, där de förde fram sin avsikt att ”förinta” upp till tre generationer av en familj om en familjemedlem skulle fly landet under den 100 dagar långa sorgeperioden efter att Kim Jong Il avlidit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet i december 2001 av myndigheterna i Demokratiska folkrepubliken Korea, där de förde fram sin avsikt att ”förinta” upp till tre generationer av en familj om en familjemedlem skulle fly landet under den 100 dagar långa sorgeperioden efter att Kim Jong Il avlidit,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I den ovan nämnda resolutionen från FN:s råd för mänskliga rättigheter uttrycks en mycket djup oro över de grova, utbredda och systematiska kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea, framför allt att landet torterar politiska fångar och egna medborgare som repatrierats och sätter dem i arbetsläger. De statliga myndigheterna verkställer och möjliggör systematiskt utomrättsliga avrättningar, godtyckliga frihetsberövanden och påtvingade försvinnanden. |
| --- | --- |

A.

I den ovan nämnda resolutionen från FN:s råd för mänskliga rättigheter uttrycks en mycket djup oro över de grova, utbredda och systematiska kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea, framför allt att landet torterar politiska fångar och egna medborgare som repatrierats och sätter dem i arbetsläger. De statliga myndigheterna verkställer och möjliggör systematiskt utomrättsliga avrättningar, godtyckliga frihetsberövanden och påtvingade försvinnanden.

| B. | En stor del av befolkningen svälter, och Världslivsmedelsprogrammet meddelade i september 2009 att en tredjedel av Nordkoreas kvinnor och barn var undernärda. |
| --- | --- |

B.

En stor del av befolkningen svälter, och Världslivsmedelsprogrammet meddelade i september 2009 att en tredjedel av Nordkoreas kvinnor och barn var undernärda.

| C. | Som ett direkt resultat av den politik som förs av Demokratiska folkrepubliken Koreas regering, och trots riskerna, har under årens lopp uppskattningsvis 400 000 nordkoreaner flytt landet. Av dessa uppehåller sig många i Kina som ”olagliga migranter”. |
| --- | --- |

C.

Som ett direkt resultat av den politik som förs av Demokratiska folkrepubliken Koreas regering, och trots riskerna, har under årens lopp uppskattningsvis 400 000 nordkoreaner flytt landet. Av dessa uppehåller sig många i Kina som ”olagliga migranter”.

| D. | De flesta flyktingar från Demokratiska folkrepubliken Korean har inte för avsikt att stanna i Kina, men de måste passera genom landet för att ta sig till Sydkorea eller till andra delar av världen. |
| --- | --- |

D.

De flesta flyktingar från Demokratiska folkrepubliken Korean har inte för avsikt att stanna i Kina, men de måste passera genom landet för att ta sig till Sydkorea eller till andra delar av världen.

| E. | På grundval av återtagandeavtalet från 1986 med Nordkorea förvägrar Kina nordkoreanska medborgare möjligheten att utnyttja UNHCR:s asylförfaranden, i strid med FN:s flyktingkonvention från 1951 och protokollet till denna konvention från 1967, som Folkrepubliken Kina har anslutit sig till. Enligt uppskattningar från icke-statliga organisationer griper Folkrepubliken Kina 5 000 nordkoreanska flyktingar varje år och tvingar dem att återvända till Demokratiska folkrepubliken Korea. |
| --- | --- |

E.

På grundval av återtagandeavtalet från 1986 med Nordkorea förvägrar Kina nordkoreanska medborgare möjligheten att utnyttja UNHCR:s asylförfaranden, i strid med FN:s flyktingkonvention från 1951 och protokollet till denna konvention från 1967, som Folkrepubliken Kina har anslutit sig till. Enligt uppskattningar från icke-statliga organisationer griper Folkrepubliken Kina 5 000 nordkoreanska flyktingar varje år och tvingar dem att återvända till Demokratiska folkrepubliken Korea.

| F. | Många av de nordkoreanska flyktingarna i Kina är kvinnor, av vilka många är offer för människohandel, sexslaveri och tvångsäktenskap, och barn som fötts till följd av sådana kränkningar betraktas som statslösa i Kina och överges eller lämnas åt samma öde som sina mödrar. |
| --- | --- |

F.

Många av de nordkoreanska flyktingarna i Kina är kvinnor, av vilka många är offer för människohandel, sexslaveri och tvångsäktenskap, och barn som fötts till följd av sådana kränkningar betraktas som statslösa i Kina och överges eller lämnas åt samma öde som sina mödrar.

| G. | Den 29 mars 2012 greps Kim Young-hwan och tre andra aktivister från det Seoul-baserade nätverket för demokrati och mänskliga rättigheter i Nordkorea i den kinesiska staden Dalian (Liaoning-provinsen). De anklagas för att utgöra ”ett hot mot Kinas inre säkerhet” till följd av att de enligt uppgift försöker hjälpa nordkoreanska avhoppare. |
| --- | --- |

G.

Den 29 mars 2012 greps Kim Young-hwan och tre andra aktivister från det Seoul-baserade nätverket för demokrati och mänskliga rättigheter i Nordkorea i den kinesiska staden Dalian (Liaoning-provinsen). De anklagas för att utgöra ”ett hot mot Kinas inre säkerhet” till följd av att de enligt uppgift försöker hjälpa nordkoreanska avhoppare.

| H. | Enligt ögonvittnesrapporter utsätts flyktingar som tvingas återvända till Nordkorea systematiskt för tortyr och de placeras i koncentrationsläger och riskerar till och med att bli avrättade. Det sägs att gravida kvinnor tvingas göra abort och barn med kinesiska fäder riskerar att dödas. Staten tillämpar principen om att människor är ansvariga för sina anhörigas gärningar (”guilt by association”), vilket leder till att hela familjer fängslas, inbegripet barn och far- och morföräldrar. |
| --- | --- |

H.

Enligt ögonvittnesrapporter utsätts flyktingar som tvingas återvända till Nordkorea systematiskt för tortyr och de placeras i koncentrationsläger och riskerar till och med att bli avrättade. Det sägs att gravida kvinnor tvingas göra abort och barn med kinesiska fäder riskerar att dödas. Staten tillämpar principen om att människor är ansvariga för sina anhörigas gärningar (”guilt by association”), vilket leder till att hela familjer fängslas, inbegripet barn och far- och morföräldrar.

| I. | Satellitbilder och berättelser från nordkoreanska avhoppare ger kött på benen åt påståendena att Demokratiska folkrepubliken Korea driver minst sex koncentrationsläger och flera ”omskolningsläger” som kanske hyser så många som 200 000 fångar, de flesta politiska. |
| --- | --- |

I.

Satellitbilder och berättelser från nordkoreanska avhoppare ger kött på benen åt påståendena att Demokratiska folkrepubliken Korea driver minst sex koncentrationsläger och flera ”omskolningsläger” som kanske hyser så många som 200 000 fångar, de flesta politiska.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Demokratiska folkrepubliken Korea att omedelbart upphöra med de pågående allvarliga, utbredda och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna som landet begår mot sitt eget folk, vilket resulterar i att nordkoreaner flyr sitt land. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Demokratiska folkrepubliken Korea att omedelbart upphöra med de pågående allvarliga, utbredda och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna som landet begår mot sitt eget folk, vilket resulterar i att nordkoreaner flyr sitt land.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Demokratiska folkrepubliken Korea att följa rekommendationerna från arbetsgruppen för den allmänna återkommande utvärderingen vid FN:s råd för mänskliga rättigheter, som ett första steg på vägen mot att tillåta oberoende internationella experter att inspektera av alla typer av interneringsanläggningar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Demokratiska folkrepubliken Korea att följa rekommendationerna från arbetsgruppen för den allmänna återkommande utvärderingen vid FN:s råd för mänskliga rättigheter, som ett första steg på vägen mot att tillåta oberoende internationella experter att inspektera av alla typer av interneringsanläggningar.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta ett mer systematiskt tillvägagångssätt och att organisera europeiskt och internationellt skydd för nordkoreaner som har flytt sitt land, och uppmanar kommissionen att fortsätta sitt stöd till civila samhällsorganisationer som hjälper nordkoreanska flyktingar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta ett mer systematiskt tillvägagångssätt och att organisera europeiskt och internationellt skydd för nordkoreaner som har flytt sitt land, och uppmanar kommissionen att fortsätta sitt stöd till civila samhällsorganisationer som hjälper nordkoreanska flyktingar.

| 4. | Europaparlamentet anser det vara djupt beklagansvärt att de kinesiska myndigheterna i fallet med Kim Young–hwan och hans medaktivister enligt uppgift för första gången tillämpade anklagelsen ”hot mot den inre säkerheten” som kan leda till dödsstraff. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att bevilja de sydkoreanska myndigheterna obehindrat konsulärt tillträde och juridisk rådgivning och rättegångsbiträde till de fyra frihetsberövade aktivisterna, och att snarast frige dem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser det vara djupt beklagansvärt att de kinesiska myndigheterna i fallet med Kim Young–hwan och hans medaktivister enligt uppgift för första gången tillämpade anklagelsen ”hot mot den inre säkerheten” som kan leda till dödsstraff. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att bevilja de sydkoreanska myndigheterna obehindrat konsulärt tillträde och juridisk rådgivning och rättegångsbiträde till de fyra frihetsberövade aktivisterna, och att snarast frige dem.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt, särskilt 1951 års flyktingkonvention och protokollet till denna konvention från 1967 liksom konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1984, och att upphöra att deportera nordkoreanska medborgare tillbaka till Demokratiska folkrepubliken Korea eftersom risken är överhängande att återvändande och deras familjer kommer att misshandlas och till och med avrättas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt, särskilt 1951 års flyktingkonvention och protokollet till denna konvention från 1967 liksom konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1984, och att upphöra att deportera nordkoreanska medborgare tillbaka till Demokratiska folkrepubliken Korea eftersom risken är överhängande att återvändande och deras familjer kommer att misshandlas och till och med avrättas.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar därför Folkrepubliken Kina att häva avtalet med Nordkorea från 1986 om repatriering av flyktingar, och välkomnar färska rapporter om att Kina eventuellt har för avsikt att ändra sin politik. Parlamentet erinrar om att nordkoreanska medborgare betraktas som fullvärdiga medborgare i Republiken Korea, och uppmanar Folkrepubliken Kina att bevilja dem fri lejd till Sydkorea eller till andra tredjeländer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar därför Folkrepubliken Kina att häva avtalet med Nordkorea från 1986 om repatriering av flyktingar, och välkomnar färska rapporter om att Kina eventuellt har för avsikt att ändra sin politik. Parlamentet erinrar om att nordkoreanska medborgare betraktas som fullvärdiga medborgare i Republiken Korea, och uppmanar Folkrepubliken Kina att bevilja dem fri lejd till Sydkorea eller till andra tredjeländer.

| 7. | Europaparlamentet vädjar till de kinesiska myndigheterna att behandla nordkoreanska avhoppare som flyktingar ”på plats”, att bevilja UNHCR tillträde så att det kan fastställa deras status och hjälpa dem att vidarebosätta sig under trygga förhållanden, att frige alla sådana avhoppare som för närvarande är frihetsberövade, att avkriminalisera de personer som av humanitära skäl försöker hjälpa flyktingar samt att bevilja nordkoreanska kvinnor som är gifta med kinesiska medborgare uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet vädjar till de kinesiska myndigheterna att behandla nordkoreanska avhoppare som flyktingar ”på plats”, att bevilja UNHCR tillträde så att det kan fastställa deras status och hjälpa dem att vidarebosätta sig under trygga förhållanden, att frige alla sådana avhoppare som för närvarande är frihetsberövade, att avkriminalisera de personer som av humanitära skäl försöker hjälpa flyktingar samt att bevilja nordkoreanska kvinnor som är gifta med kinesiska medborgare uppehållstillstånd.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar även Kina att inte längre samarbeta med Nordkoreas säkerhetsagenter för att spåra upp nordkoreanska flyktingar i syfte att gripa dem. Parlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att i stället låta icke-statliga organisationer och organisationer som tillhandahåller samhällstjänster humanitärt tillträde till nordkoreanska flyktingar och asylsökande i Kina, bl.a. för att tillhandahålla dem mat, vård, utbildning samt rättsliga och andra tjänster. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar även Kina att inte längre samarbeta med Nordkoreas säkerhetsagenter för att spåra upp nordkoreanska flyktingar i syfte att gripa dem. Parlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att i stället låta icke-statliga organisationer och organisationer som tillhandahåller samhällstjänster humanitärt tillträde till nordkoreanska flyktingar och asylsökande i Kina, bl.a. för att tillhandahålla dem mat, vård, utbildning samt rättsliga och andra tjänster.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt kommissionen att ta upp människorättssituationen i Demokratiska folkrepubliken Korea och frågan om nordkoreanska flyktingar i Folkrepubliken Kina under alla samtal på hög nivå mellan EU och Kina och som ett inslag i dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt kommissionen att ta upp människorättssituationen i Demokratiska folkrepubliken Korea och frågan om nordkoreanska flyktingar i Folkrepubliken Kina under alla samtal på hög nivå mellan EU och Kina och som ett inslag i dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Kina.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaterna, rådet, kommissionen, regeringarna i Republiken Korea, Demokratiska folkrepubliken Korea och Folkrepubliken Kina, FN:s flyktingkommissarie, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s särskilde rapportör om människorättssituationen i Demokratiska folkrepubliken Korea samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaterna, rådet, kommissionen, regeringarna i Republiken Korea, Demokratiska folkrepubliken Korea och Folkrepubliken Kina, FN:s flyktingkommissarie, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s särskilde rapportör om människorättssituationen i Demokratiska folkrepubliken Korea samt FN:s generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 132.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/96

---

Torsdagen den 24 maj 2012Fortsatt och ökat stöd för vaccinationer i utvecklingsländerna

P7_TA(2012)0230

Europaparlamentets förklaring av den 24 maj 2012 om fortsatt och ökat stöd för vaccinationer i utvecklingsländerna

2013/C 264 E/17

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination, inklusive hepatit, mässling, pneumokockinfektion, rotavirusdiarré, polio och gula febern, hör till de vanligaste dödsorsakerna bland barn i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

A.

Sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination, inklusive hepatit, mässling, pneumokockinfektion, rotavirusdiarré, polio och gula febern, hör till de vanligaste dödsorsakerna bland barn i utvecklingsländerna.

| B. | Förekomsten av sjukdomar är ett hinder för att uppnå hållbar socioekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

B.

Förekomsten av sjukdomar är ett hinder för att uppnå hållbar socioekonomisk utveckling.

| C. | Man vet att sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination påverkar kvinnor och män på olika sätt. |
| --- | --- |

C.

Man vet att sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination påverkar kvinnor och män på olika sätt.

| D. | Kvinnor utgör häften av världens befolkning och det går inte att åstadkomma utveckling och förbättrad folkhälsa om man inte lyssnar på dem. |
| --- | --- |

D.

Kvinnor utgör häften av världens befolkning och det går inte att åstadkomma utveckling och förbättrad folkhälsa om man inte lyssnar på dem.

| E. | Grundläggande hälso- och sjukvård – sjukhus, läkare, sjuksköterskor, medicinsk utrustning osv. – är absolut avgörande och får inte försummas. |
| --- | --- |

E.

Grundläggande hälso- och sjukvård – sjukhus, läkare, sjuksköterskor, medicinsk utrustning osv. – är absolut avgörande och får inte försummas.

| F. | Global Alliance for Vaccines and Immunisation (GAVI) har erkänts som ett mycket effektivt verktyg för att nå utvecklingsmålen och de humanitära målen. |
| --- | --- |

F.

Global Alliance for Vaccines and Immunisation (GAVI) har erkänts som ett mycket effektivt verktyg för att nå utvecklingsmålen och de humanitära målen.

| G. | Under det senaste årtiondet har GAVI gjort stora framsteg genom att rädda liv och skapa en ökad immuniseringstäckning i världens fattigaste länder. Detta har fått till följd att 288 miljoner fler barn har vaccinerats och över 5 miljoner framtida dödsfall förhindrats. |
| --- | --- |

G.

Under det senaste årtiondet har GAVI gjort stora framsteg genom att rädda liv och skapa en ökad immuniseringstäckning i världens fattigaste länder. Detta har fått till följd att 288 miljoner fler barn har vaccinerats och över 5 miljoner framtida dödsfall förhindrats.

| H. | Trots dessa framsteg dör 1,7 miljoner barn årligen av sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination. |
| --- | --- |

H.

Trots dessa framsteg dör 1,7 miljoner barn årligen av sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination.

| 1. | Europaparlamentet gratulerar kommissionen för att under åren 2003–2012 ha gett sitt stöd till GAVI via finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och Europeiska utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet gratulerar kommissionen för att under åren 2003–2012 ha gett sitt stöd till GAVI via finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och Europeiska utvecklingsfonden.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina kommande yttre åtgärder fortsätta sitt arbete med att minska antalet dödsfall till följd av sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina kommande yttre åtgärder fortsätta sitt arbete med att minska antalet dödsfall till följd av sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till medlemsstaternas parlament.

---

(1)  Förteckningen över ledamöter som har undertecknat förklaringen offentliggörs i bilaga 1 till protokollet av den 24 maj 2012 (P7_PV(2012)05-24(ANN1)).

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 22 maj 2012

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/98 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/98

---

Tisdagen den 22 maj 2012Ändring av parlamentets arbetsordning i samband med genomförandet av det europeiska medborgarinitiativet

P7_TA(2012)0213

Europaparlamentets beslut av den 22 maj 2012 om ändring av Europaparlamentets arbetsordning i samband med genomförandet av det europeiska medborgarinitiativet (2011/2302(REG))

2013/C 264 E/18

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av förslagen till ändring av arbetsordningen B7-0539/2011 och B7-0732/2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslagen till ändring av arbetsordningen B7-0539/2011 och B7-0732/2011,

| — | med beaktande av artiklarna 211 och 212 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 211 och 212 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0148/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0148/2012).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den första dagen i nästa sammanträdesperiod. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den första dagen i nästa sammanträdesperiod.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar talmannen att vidta de åtgärder som behövs för att se till att det inom parlamentet inrättas en gemensam kontaktpunkt som medborgare, representativa sammanslutningar och det civila samhället kan vända sig till i frågor som rör europeiskt medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar talmannen att vidta de åtgärder som behövs för att se till att det inom parlamentet inrättas en gemensam kontaktpunkt som medborgare, representativa sammanslutningar och det civila samhället kan vända sig till i frågor som rör europeiskt medborgarinitiativ.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i en skrivelse till Europaparlamentets talman bekräfta sin avsikt att i princip låta sig företrädas av den kommissionsledamot som ansvarar för ämnet vid alla offentliga utfrågningar om europeiska medborgarinitiativ, eller, om den ansvariga personen inte har möjlighet, i första hand av en annan kommissionsledamot eller i andra hand av den generaldirektör som ansvarar för ämnet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i en skrivelse till Europaparlamentets talman bekräfta sin avsikt att i princip låta sig företrädas av den kommissionsledamot som ansvarar för ämnet vid alla offentliga utfrågningar om europeiska medborgarinitiativ, eller, om den ansvariga personen inte har möjlighet, i första hand av en annan kommissionsledamot eller i andra hand av den generaldirektör som ansvarar för ämnet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar presidiet och generalsekreteraren att vidta lämpliga åtgärder för att se till att de offentliga utfrågningarna om europeiska medborgarinitiativ når ut till allmänheten i så stor utsträckning som möjligt, genom att erbjuda lämpliga resurser och användning av bästa möjliga informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar presidiet och generalsekreteraren att vidta lämpliga åtgärder för att se till att de offentliga utfrågningarna om europeiska medborgarinitiativ når ut till allmänheten i så stor utsträckning som möjligt, genom att erbjuda lämpliga resurser och användning av bästa möjliga informations- och kommunikationsteknik.

| 6. | Europaparlamentet anser att Europaparlamentets ledamöter bör uppmuntras att närvara vid utfrågningarna om de europeiska medborgarinitiativen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att Europaparlamentets ledamöter bör uppmuntras att närvara vid utfrågningarna om de europeiska medborgarinitiativen.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

| NUVARANDE LYDELSE | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 5 och 4 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 197a (ny) |
| | Artikel 197a


  Offentliga utfrågningar om medborgarinitiativ |
| | 1.
     
  När kommissionen i det för detta ändamål avsedda registret har offentliggjort ett medborgarinitiativ i enlighet med artikel 10.1 a i förordning (EU) nr 211/2011 (1) ska talmannen på förslag från utskottsordförandekonferensens ordförande










  a) | uppdra åt ett lagstiftningsutskott som är ansvarigt för ämnet enligt bilaga VII att anordna den offentliga utfrågning som föreskrivs i artikel 11 i förordning (EU) nr 211/2011; utskottet för framställningar ska automatiskt associeras med lagstiftningsutskottet enligt artikel 50 i arbetsordningen
  , |

NUVARANDE LYDELSE

ÄNDRING

Ändring 5 och 4

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 197a (ny)

Artikel 197a

Offentliga utfrågningar om medborgarinitiativ

1.
     
  När kommissionen i det för detta ändamål avsedda registret har offentliggjort ett medborgarinitiativ i enlighet med artikel 10.1 a i förordning (EU) nr 211/2011 (1) ska talmannen på förslag från utskottsordförandekonferensens ordförande

a)

uppdra åt ett lagstiftningsutskott som är ansvarigt för ämnet enligt bilaga VII att anordna den offentliga utfrågning som föreskrivs i artikel 11 i förordning (EU) nr 211/2011; utskottet för framställningar ska automatiskt associeras med lagstiftningsutskottet enligt artikel 50 i arbetsordningen
  ,

| b) | kunna besluta, efter att ha samrått med initiativens organisatörer, när två eller flera europeiska medborgarinitiativ som offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret i enlighet med artikel 10.1 a i förordning (EU) nr 211/2011 gäller liknande ämnen, att en gemensam offentlig utfrågning ska anordnas där samtliga berörda medborgarinitiativ ska behandlas utifrån likvärdiga förutsättningar. |
| --- | --- |

b)

kunna besluta, efter att ha samrått med initiativens organisatörer, när två eller flera europeiska medborgarinitiativ som offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret i enlighet med artikel 10.1 a i förordning (EU) nr 211/2011 gäller liknande ämnen, att en gemensam offentlig utfrågning ska anordnas där samtliga berörda medborgarinitiativ ska behandlas utifrån likvärdiga förutsättningar.

2.
     
  Det ansvariga utskottet ska

| a) | undersöka om organisatörerna har tagits emot av kommissionen på lämplig nivå i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EU) nr 211/2011
  , |
| --- | --- |

a)

undersöka om organisatörerna har tagits emot av kommissionen på lämplig nivå i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EU) nr 211/2011
  ,

| b) | se till, vid behov med hjälp av utskottsordförandekonferensen, att kommissionen vederbörligen deltar i anordnandet av den offentliga utfrågningen och att den företräds på lämplig nivå vid utfrågningen. |
| --- | --- |

b)

se till, vid behov med hjälp av utskottsordförandekonferensen, att kommissionen vederbörligen deltar i anordnandet av den offentliga utfrågningen och att den företräds på lämplig nivå vid utfrågningen.

3.
     
  Ordföranden för det ansvariga utskottet ska kalla till den offentliga utfrågningen vid ett lämpligt datum inom tre månader efter det att medborgarinitiativet ingetts till kommissionen, i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 211/2011.

4.
     
  Det ansvariga utskottet ska anordna den offentliga utfrågningen i Europaparlamentet, om lämpligt tillsammans med övriga unionsinstitutioner och unionsorgan som önskar delta. Det ansvariga utskottet får bjuda in andra berörda parter.

Det ansvariga utskottet ska bjuda in en representativ grupp av organisatörer, i vilken minst en av de kontaktpersoner som avses i artikel 3.2 andra stycket i förordning (EU) nr 211/2011 ska ingå, för att presentera initiativet vid utfrågningen.

5.
     
  Presidiet ska i enlighet med de arrangemang som överenskommits med kommissionen anta regler om ersättning för uppkomna kostnader.

6.
     
  Talmannen och utskottsordförandekonferensens ordförande får delegera sina befogenheter enligt den här artikeln till en vice talman respektive en utskottsordförande.

7.
     
  Om villkoren i artikel 50 eller 51 i arbetsordningen är uppfyllda ska dessa bestämmelser även gälla i tillämpliga delar för andra utskott. Artikel 188 i arbetsordningen ska också tillämpas.

Artikel 23.9 i arbetsordningen ska inte tillämpas på offentliga utfrågningar om medborgarinitiativ.

Ändring 2

Parlamentets arbetsordning

Artikel 203a

När parlamentet underrättas om att kommissionen uppmanats att lägga fram ett förslag till en rättsakt enligt artikel 11.4 i EU-fördraget ska utskottet för framställningar kontrollera om detta kan påverka utskottets arbete och vid behov underrätta de framställare som har ingett framställningar i relaterade frågor.

När parlamentet underrättas om att kommissionen uppmanats att lägga fram ett förslag till en rättsakt enligt artikel 11.4 i EU-fördraget
  och i enlighet med förordning (EU) nr 211/2011
  ska utskottet
  med ansvar
  för framställningar kontrollera om detta
  förslag
  kan påverka utskottets arbete och vid behov underrätta de framställare som har ingett framställningar i relaterade frågor.

Förslag till medborgarinitiativ som har registrerats i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) nr 211/2011 men som inte får inges till kommissionen i enlighet med artikel 9 i förordningen eftersom alla föreskrivna relevanta förfaranden och villkor inte har följts och uppfyllts, får behandlas av utskottet med ansvar för framställningar om detta utskott anser att en uppföljning är lämplig. Artiklarna 201, 202 och 203 ska gälla i tillämpliga delar.

---

(1)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet (EUT L 65, 11.3.2011, s. 1).

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 22 maj 2012

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/101 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/101

---

Tisdagen den 22 maj 2012Valörer och tekniska specifikationer för euromynt som ska sättas i omlopp *

P7_TA(2012)0206

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2012 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 975/98 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som skall sättas i omlopp (KOM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE))

2013/C 264 E/19

(Samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2011)0296), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2011)0296),

| — | med beaktande av artikel 128.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0189/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 128.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0189/2011),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0440/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0440/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Artikel 1

  Förordning (EG) nr 975/98
  Artikel 1g – punkt 2 |
| 2.   För de syften som avses i punkt 1 ska den utgivande medlemsstaten till kommissionen inkomma med utkast till utformningar av nya euromynt minst sex månader före den planerade utgivningsdagen. Kommissionen ska omgående kontrollera överensstämmelsen med bestämmelserna i denna förordning, senast inom tio arbetsdagar. | 2.   För de syften som avses i punkt 1 ska den utgivande medlemsstaten till kommissionen inkomma med utkast till utformningar av nya euromynt minst sex månader före den planerade utgivningsdagen. Kommissionen ska omgående kontrollera överensstämmelsen med bestämmelserna i denna förordning, senast inom 10 arbetsdagar.
  Kommissionen ska inom 10 arbetsdagar informera de övriga medlemsstaterna samt ECB om resultatet av denna kontroll. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Artikel 1

Förordning (EG) nr 975/98

Artikel 1g – punkt 2

2.   För de syften som avses i punkt 1 ska den utgivande medlemsstaten till kommissionen inkomma med utkast till utformningar av nya euromynt minst sex månader före den planerade utgivningsdagen. Kommissionen ska omgående kontrollera överensstämmelsen med bestämmelserna i denna förordning, senast inom tio arbetsdagar.

2.   För de syften som avses i punkt 1 ska den utgivande medlemsstaten till kommissionen inkomma med utkast till utformningar av nya euromynt minst sex månader före den planerade utgivningsdagen. Kommissionen ska omgående kontrollera överensstämmelsen med bestämmelserna i denna förordning, senast inom 10 arbetsdagar.
  Kommissionen ska inom 10 arbetsdagar informera de övriga medlemsstaterna samt ECB om resultatet av denna kontroll.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/102 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/102

---

Tisdagen den 22 maj 2012Utgivning av euromynt ***I

P7_TA(2012)0210

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utgivning av euromynt (KOM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

2013/C 264 E/20

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0295), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0295),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 133 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0140/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 133 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0140/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 23 augusti 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 23 augusti 2011 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 25 april 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 25 april 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0439/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0439/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 273, 16.9.2011, s. 2.

---

Tisdagen den 22 maj 2012P7_TC1-COD(2011)0131

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 maj 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om utgivning av euromynt

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 651/2012.)

---

Onsdagen den 23 maj 2012

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/104 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/104

---

Onsdagen den 23 maj 2012Blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ***I

P7_TA(2012)0214

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 302/2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet (KOM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD))

2013/C 264 E/21

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0330), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0330),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0154/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0154/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 oktober 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 oktober 2011 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 april 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 april 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0449/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0449/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner parlamentets förklaring, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner parlamentets förklaring, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 24, 28.1.2012, s. 116.

---

Onsdagen den 23 maj 2012P7_TC1-COD(2011)0144

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 302/2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 500/2012.)

---

Onsdagen den 23 maj 2012Bilaga

Europaparlamentets uttalande om genomförandeakter

Europaparlamentet påpekar att bestämmelserna om genomförandeakter i denna förordning är resultatet av en ömtålig kompromiss. För att nå en uppgörelse i första behandlingen, innan fiskesäsongen för blåfenad tonfisk inleds, har Europaparlamentet därför accepterat möjligheten att använda genomförandeakter i vissa specifika fall. Parlamentet påpekar dock att dessa bestämmelser inte ska ses som ett prejudikat som kan användas i liknande situationer i framtiden när det gäller att effektivt omsätta internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder som har vidtagits av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer och som har blivit bindande för unionen i enlighet med villkoren i de internationella konventioner genom vilka dessa organisationer upprättas.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/105 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/105

---

Onsdagen den 23 maj 2012Ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***I

P7_TA(2012)0215

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov (omarbetning) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD))

2013/C 264 E/22

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0566), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0566),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0269/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0269/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 7 december 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 7 december 2011 (1),

| — | efter att ha rådfrågat Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha rådfrågat Regionkommittén,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 25 november 2011 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för transport och turism i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 25 november 2011 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för transport och turism i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 4 april 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 4 april 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0034/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0034/2012), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 43, 15.2.2012, s. 98.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Onsdagen den 23 maj 2012P7_TC1-COD(2011)0243

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 530/2012.)

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/106 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/106

---

Onsdagen den 23 maj 2012Fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan EU och Republiken Moçambique ***

P7_TA(2012)0216

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moçambique (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE))

2013/C 264 E/23

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (18059/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (18059/2011),

| — | med beaktande av utkastet till nytt protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moçambique (18058/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till nytt protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moçambique (18058/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0028/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0028/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0147/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0147/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet protokollen och slutsatserna från de möten som hållits i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet samt det fleråriga sektorsprogram som avses i artikel 3 i det nya protokollet och resultaten av den gemensamma kommitténs årliga utvärderingar. Parlamentet uppmanar även kommissionen att underlätta för företrädare för parlamentet att delta som observatörer vid mötena i den gemensamma kommittén, och att under det nya protokollets sista tillämpningsår och innan förhandlingar inleds om ett förnyande av protokollet förelägga parlamentet och rådet en heltäckande rapport om protokollets tillämpning, utan att i onödan begränsa tillgången till denna handling. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet protokollen och slutsatserna från de möten som hållits i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet samt det fleråriga sektorsprogram som avses i artikel 3 i det nya protokollet och resultaten av den gemensamma kommitténs årliga utvärderingar. Parlamentet uppmanar även kommissionen att underlätta för företrädare för parlamentet att delta som observatörer vid mötena i den gemensamma kommittén, och att under det nya protokollets sista tillämpningsår och innan förhandlingar inleds om ett förnyande av protokollet förelägga parlamentet och rådet en heltäckande rapport om protokollets tillämpning, utan att i onödan begränsa tillgången till denna handling.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för sina respektive befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av förfarandet avseende det nya protokollet och dess förnyelse, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för sina respektive befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av förfarandet avseende det nya protokollet och dess förnyelse, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Moçambique. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Moçambique.

---

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/107 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/107

---

Onsdagen den 23 maj 2012Gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner *

P7_TA(2012)0217

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2012 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv 2008/7/EG (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS))

2013/C 264 E/24

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0594), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0594),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0355/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0355/2011),

| — | med beaktande av de motiverade yttranden som inom ramen för protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna har inkommit från Cyperns parlament, Maltas parlamentet och Sveriges riksdag, i vilka det konstateras att förslaget till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden som inom ramen för protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna har inkommit från Cyperns parlament, Maltas parlamentet och Sveriges riksdag, i vilka det konstateras att förslaget till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0154/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0154/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till direktiv


  Skäl 1 |
| (1) | Den senaste tidens finansiella kris har lett till diskussioner på alla nivåer om en eventuell ytterligare skatt på finanssektorn och i synnerhet en skatt på finansiella transaktioner. Dessa diskussioner härrör från en önskan att finanssektorn ska bidra till att täcka kostnaderna för krisen och ska beskattas på ett rättvist sätt jämfört med andra sektorer i framtiden, att avskräcka finansinstituten från att bedriva överdrivet riskabel verksamhet, att komplettera de regleringsåtgärder som syftar till att undvika framtida kriser och att generera ytterligare inkomster till de allmänna budgetarna eller för särskilda politikområden. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

(1)

Den senaste tidens finansiella kris har lett till diskussioner på alla nivåer om en eventuell ytterligare skatt på finanssektorn och i synnerhet en skatt på finansiella transaktioner. Dessa diskussioner härrör från en önskan att finanssektorn ska bidra till att täcka kostnaderna för krisen och ska beskattas på ett rättvist sätt jämfört med andra sektorer i framtiden, att avskräcka finansinstituten från att bedriva överdrivet riskabel verksamhet, att komplettera de regleringsåtgärder som syftar till att undvika framtida kriser och att generera ytterligare inkomster till de allmänna budgetarna eller för särskilda politikområden.

| (1) | Den senaste tidens finansiella kris har lett till diskussioner på alla nivåer om en eventuell ytterligare skatt på finanssektorn och i synnerhet en skatt på finansiella transaktioner. Dessa diskussioner härrör från en önskan att finanssektorn ska bidra till att täcka kostnaderna för krisen och ska beskattas på ett rättvist sätt jämfört med andra sektorer i framtiden, att avskräcka finansinstituten från att bedriva överdrivet riskabel verksamhet, att komplettera de regleringsåtgärder som syftar till att undvika framtida kriser och att generera ytterligare inkomster till de allmänna budgetarna,
  bland annat som ett bidrag till budgetkonsolideringen, för att främja tillväxt och skapa arbetstillfällen
  , eller för särskilda politikområden,
  såsom utvecklingsbistånd och bekämpning av klimatförändringar
  . |
| --- | --- |

(1)

Den senaste tidens finansiella kris har lett till diskussioner på alla nivåer om en eventuell ytterligare skatt på finanssektorn och i synnerhet en skatt på finansiella transaktioner. Dessa diskussioner härrör från en önskan att finanssektorn ska bidra till att täcka kostnaderna för krisen och ska beskattas på ett rättvist sätt jämfört med andra sektorer i framtiden, att avskräcka finansinstituten från att bedriva överdrivet riskabel verksamhet, att komplettera de regleringsåtgärder som syftar till att undvika framtida kriser och att generera ytterligare inkomster till de allmänna budgetarna,
  bland annat som ett bidrag till budgetkonsolideringen, för att främja tillväxt och skapa arbetstillfällen
  , eller för särskilda politikområden,
  såsom utvecklingsbistånd och bekämpning av klimatförändringar
  .

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 2

| (2) | För att förebygga de snedvridningar som vållas av att medlemsstaterna unilateralt vidtar åtgärder och med tanke på att flertalet relevanta finansiella transaktioner är extremt lättrörliga är det viktigt att de grundläggande inslagen i
  en skatt
  på finansiella transaktioner i medlemsstaterna harmoniseras på EU-nivå, så att den inre marknaden fungerar väl. Därigenom bör man kunna undvika incitament till skattearbitrage inom EU, snedvridningar av resursallokeringen mellan finansmarknaderna i unionen och riskerna för dubbelbeskattning eller utebliven beskattning. |
| --- | --- |

(2)

För att förebygga de snedvridningar som vållas av att medlemsstaterna unilateralt vidtar åtgärder och med tanke på att flertalet relevanta finansiella transaktioner är extremt lättrörliga är det viktigt att de grundläggande inslagen i
  en skatt
  på finansiella transaktioner i medlemsstaterna harmoniseras på EU-nivå, så att den inre marknaden fungerar väl. Därigenom bör man kunna undvika incitament till skattearbitrage inom EU, snedvridningar av resursallokeringen mellan finansmarknaderna i unionen och riskerna för dubbelbeskattning eller utebliven beskattning.

| (2) | För att förebygga de snedvridningar som vållas av att medlemsstaterna unilateralt vidtar åtgärder och med tanke på att flertalet relevanta finansiella transaktioner är extremt lättrörliga är det viktigt att de grundläggande inslagen i
  skatten
  på finansiella transaktioner i medlemsstaterna harmoniseras
  och detta direktiv genomförs
  på EU-nivå, så att den inre marknaden fungerar väl. Därigenom bör man kunna undvika incitament till skattearbitrage inom EU, snedvridningar av resursallokeringen mellan finansmarknaderna i unionen och riskerna för dubbelbeskattning eller utebliven beskattning.
  Med beaktande av det yttersta målet om en unionsövergripande tillämpning av skatten på finansiella transaktioner, om en grupp medlemsstater, inbegripet, men inte bara, medlemsstater i euroområdet, skulle välja att gå fortare framåt genom fördjupat samarbete enligt artikel 329 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, verkar den modell som utarbetats i detta direktiv vara lämplig som grund för tillämpning inom den gruppen av medlemsstater. Inrättandet av en skatt på finansiella transaktioner i ett mycket begränsat antal medlemsstater skulle kunna leda till en betydande snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden och övergripande åtgärder bör vidtas för att garantera att ett sådant steg inte på ett negativt sätt påverkar den inre marknadens funktion
  . |
| --- | --- |

(2)

För att förebygga de snedvridningar som vållas av att medlemsstaterna unilateralt vidtar åtgärder och med tanke på att flertalet relevanta finansiella transaktioner är extremt lättrörliga är det viktigt att de grundläggande inslagen i
  skatten
  på finansiella transaktioner i medlemsstaterna harmoniseras
  och detta direktiv genomförs
  på EU-nivå, så att den inre marknaden fungerar väl. Därigenom bör man kunna undvika incitament till skattearbitrage inom EU, snedvridningar av resursallokeringen mellan finansmarknaderna i unionen och riskerna för dubbelbeskattning eller utebliven beskattning.
  Med beaktande av det yttersta målet om en unionsövergripande tillämpning av skatten på finansiella transaktioner, om en grupp medlemsstater, inbegripet, men inte bara, medlemsstater i euroområdet, skulle välja att gå fortare framåt genom fördjupat samarbete enligt artikel 329 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, verkar den modell som utarbetats i detta direktiv vara lämplig som grund för tillämpning inom den gruppen av medlemsstater. Inrättandet av en skatt på finansiella transaktioner i ett mycket begränsat antal medlemsstater skulle kunna leda till en betydande snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden och övergripande åtgärder bör vidtas för att garantera att ett sådant steg inte på ett negativt sätt påverkar den inre marknadens funktion
  .

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

| (2a) | Unionen bör, i linje med Europeiska rådets slutsatser av den 17 juni 2010 och med beaktande av att man verkligen kommer att uppnå målen med skatten på finansiella transaktioner om den införs på global nivå, leda insatserna för att nå en överenskommelse om en skatt på finansiella transaktioner på global nivå. Genom att föregå med gott exempel rörande införandet av en skatt på finansiella transaktioner måste EU målmedvetet verka för ett globalt avtal i de relevanta internationella forumen, i synnerhet G20, för att skapa en gemensam plattform för införandet av en global skatt på finansiella transaktioner. Konkreta åtgärder i denna riktning bör vara en del av kommissionens rapport inom ramen för den första översynen av detta direktiv
  . |
| --- | --- |

(2a)

Unionen bör, i linje med Europeiska rådets slutsatser av den 17 juni 2010 och med beaktande av att man verkligen kommer att uppnå målen med skatten på finansiella transaktioner om den införs på global nivå, leda insatserna för att nå en överenskommelse om en skatt på finansiella transaktioner på global nivå. Genom att föregå med gott exempel rörande införandet av en skatt på finansiella transaktioner måste EU målmedvetet verka för ett globalt avtal i de relevanta internationella forumen, i synnerhet G20, för att skapa en gemensam plattform för införandet av en global skatt på finansiella transaktioner. Konkreta åtgärder i denna riktning bör vara en del av kommissionens rapport inom ramen för den första översynen av detta direktiv
  .

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 3

| (3) | För att
  den inre marknaden ska fungera väl
  bör skatten på finansiella transaktioner tillämpas på handel med ett brett sortiment av finansiella instrument, däribland strukturerade produkter, på både organiserade marknader och OTC-marknader, och även gälla för ingående och ändring av samtliga typer av derivatavtal. Av samma skäl bör skatten gälla för ett brett urval av finansinstitut. |
| --- | --- |

(3)

För att
  den inre marknaden ska fungera väl
  bör skatten på finansiella transaktioner tillämpas på handel med ett brett sortiment av finansiella instrument, däribland strukturerade produkter, på både organiserade marknader och OTC-marknader, och även gälla för ingående och ändring av samtliga typer av derivatavtal. Av samma skäl bör skatten gälla för ett brett urval av finansinstitut.

| (3) | För att
  minska utrymmet för skatteflykt, risken för omlokalisering samt regleringsarbitrage
  bör skatten på finansiella transaktioner tillämpas på handel med ett brett sortiment av finansiella instrument, däribland strukturerade produkter, på både organiserade marknader och OTC-marknader, och även gälla för ingående och ändring av samtliga typer av derivatavtal. Av samma skäl bör skatten gälla för ett brett urval av finansinstitut.
  Att inbegripa den bredast möjliga omfattningen av finansiella instrument och aktörer garanterar också att skattebördan fördelas jämnt bland alla aktörer, men att den blir relativt större på mer spekulativa och skadliga finansiella transaktioner. Samma effekt skulle inte kunna uppnås om omfattningen av skatten på finansiella transaktioner är mer begränsad, t.ex. genom att välja en form av s.k. stämpelskatt, vilken skulle lägga hela skattebördan på en mycket mer begränsad grupp instrument som handlas på reglerade marknader, utan att uppnå målet att förhindra omåttlig och skadlig spekulation
  . |
| --- | --- |

(3)

För att
  minska utrymmet för skatteflykt, risken för omlokalisering samt regleringsarbitrage
  bör skatten på finansiella transaktioner tillämpas på handel med ett brett sortiment av finansiella instrument, däribland strukturerade produkter, på både organiserade marknader och OTC-marknader, och även gälla för ingående och ändring av samtliga typer av derivatavtal. Av samma skäl bör skatten gälla för ett brett urval av finansinstitut.
  Att inbegripa den bredast möjliga omfattningen av finansiella instrument och aktörer garanterar också att skattebördan fördelas jämnt bland alla aktörer, men att den blir relativt större på mer spekulativa och skadliga finansiella transaktioner. Samma effekt skulle inte kunna uppnås om omfattningen av skatten på finansiella transaktioner är mer begränsad, t.ex. genom att välja en form av s.k. stämpelskatt, vilken skulle lägga hela skattebördan på en mycket mer begränsad grupp instrument som handlas på reglerade marknader, utan att uppnå målet att förhindra omåttlig och skadlig spekulation
  .

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 11a (nytt)

| (11a) | För att ytterligare stärka den hårt reglerade, kontrollerade och transparenta börshandeln gentemot den oreglerade, okontrollerade och mindre transparenta handeln utanför börserna borde medlemsstaterna tillämpa lägre skattesatser på finansiella transaktioner på börserna än på dem som äger rum utanför börserna. Därigenom möjliggörs en förflyttning av handeln från knappt reglerade eller oreglerade marknader till börserna, som är hårt reglerade och kontrollerade. |
| --- | --- |

(11a)

För att ytterligare stärka den hårt reglerade, kontrollerade och transparenta börshandeln gentemot den oreglerade, okontrollerade och mindre transparenta handeln utanför börserna borde medlemsstaterna tillämpa lägre skattesatser på finansiella transaktioner på börserna än på dem som äger rum utanför börserna. Därigenom möjliggörs en förflyttning av handeln från knappt reglerade eller oreglerade marknader till börserna, som är hårt reglerade och kontrollerade.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 12

| (12) | För att beskattningen ska inriktas på finanssektorn i sig snarare än privatpersoner och eftersom finansinstitut utför den stora majoriteten av transaktioner på finansmarknaderna, bör skatten tillämpas på finansinstitut, oavsett om de handlar i eget namn, i andra personers namn, för egen räkning eller för andra personers räkning. |
| --- | --- |

(12)

För att beskattningen ska inriktas på finanssektorn i sig snarare än privatpersoner och eftersom finansinstitut utför den stora majoriteten av transaktioner på finansmarknaderna, bör skatten tillämpas på finansinstitut, oavsett om de handlar i eget namn, i andra personers namn, för egen räkning eller för andra personers räkning.

| (12) | För att beskattningen ska inriktas på finanssektorn i sig snarare än privatpersoner och eftersom finansinstitut utför den stora majoriteten av transaktioner på finansmarknaderna, bör skatten
  endast
  tillämpas på finansinstitut, oavsett om de handlar i eget namn, i andra personers namn, för egen räkning eller för andra personers räkning. |
| --- | --- |

(12)

För att beskattningen ska inriktas på finanssektorn i sig snarare än privatpersoner och eftersom finansinstitut utför den stora majoriteten av transaktioner på finansmarknaderna, bör skatten
  endast
  tillämpas på finansinstitut, oavsett om de handlar i eget namn, i andra personers namn, för egen räkning eller för andra personers räkning.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 13

| (13) | Med tanke på att finansiella transaktioner är så lättrörliga och för att motverka potentiell skatteflykt bör skatten på finansiella transaktioner tillämpas på grundval av hemvistprincipen. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på att finansiella transaktioner är så lättrörliga och för att motverka potentiell skatteflykt bör skatten på finansiella transaktioner tillämpas på grundval av hemvistprincipen.

| (13) | Med tanke på att finansiella transaktioner är så lättrörliga och för att motverka potentiell skatteflykt
  och garantera den bredast möjliga omfattningen av aktörer och transaktioner
  , bör skatten på finansiella transaktioner tillämpas på grundval av
  en mycket bred definition av
  hemvistprincipen,
  som kompletteras med delar av principen om utfärdande. För att man bättre ska kunna se till att skatten på finansiella transaktioner tillämpas bör dessutom ägandeprincipen gälla
  . |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på att finansiella transaktioner är så lättrörliga och för att motverka potentiell skatteflykt
  och garantera den bredast möjliga omfattningen av aktörer och transaktioner
  , bör skatten på finansiella transaktioner tillämpas på grundval av
  en mycket bred definition av
  hemvistprincipen,
  som kompletteras med delar av principen om utfärdande. För att man bättre ska kunna se till att skatten på finansiella transaktioner tillämpas bör dessutom ägandeprincipen gälla
  .

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 14

| (14) | Minimiskattesatser bör fastställas på en nivå som är tillräckligt hög för att detta direktivs harmoniseringssyfte ska uppnås. Samtidigt måste
  skattesatserna
  vara så låga att riskerna för utflyttning minimeras. |
| --- | --- |

(14)

Minimiskattesatser bör fastställas på en nivå som är tillräckligt hög för att detta direktivs harmoniseringssyfte ska uppnås. Samtidigt måste
  skattesatserna
  vara så låga att riskerna för utflyttning minimeras.

| (14) | Minimiskattesatser bör fastställas på en nivå som är tillräckligt hög för att detta direktivs harmoniseringssyfte ska uppnås, så att finanssektorn ger ett lämpligt bidrag till kostnaderna för den ekonomiska krisen och
  så att unionens reala ekonomi därmed stimuleras
  . Samtidigt,
  tills ett enhetligt system för en global skatt på finansiella transaktioner genomförs
  , måste
  dessa skattesatser
  vara så låga att riskerna för utflyttning minimeras. |
| --- | --- |

(14)

Minimiskattesatser bör fastställas på en nivå som är tillräckligt hög för att detta direktivs harmoniseringssyfte ska uppnås, så att finanssektorn ger ett lämpligt bidrag till kostnaderna för den ekonomiska krisen och
  så att unionens reala ekonomi därmed stimuleras
  . Samtidigt,
  tills ett enhetligt system för en global skatt på finansiella transaktioner genomförs
  , måste
  dessa skattesatser
  vara så låga att riskerna för utflyttning minimeras.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 15a (nytt)

| (15a) | Eftersom avgifter för skatteflykt, skatteundandragande och missbruk delvis kommer att bero på medlemsstaternas förmåga att verifiera de beskattningsbara transaktioner som utförs på handelsplatser utanför EU, bör medlemsstaterna och, där detta är tillämpligt, kommissionen till fullo begagna sig av de instrument för samarbete i skattefrågor som inrättats av OECD, Europarådet och andra internationella organisationer. Om det anses vara nödvändigt bör nya bilaterala och multilaterala samarbetsinitiativ tas i detta avseende. |
| --- | --- |

(15a)

Eftersom avgifter för skatteflykt, skatteundandragande och missbruk delvis kommer att bero på medlemsstaternas förmåga att verifiera de beskattningsbara transaktioner som utförs på handelsplatser utanför EU, bör medlemsstaterna och, där detta är tillämpligt, kommissionen till fullo begagna sig av de instrument för samarbete i skattefrågor som inrättats av OECD, Europarådet och andra internationella organisationer. Om det anses vara nödvändigt bör nya bilaterala och multilaterala samarbetsinitiativ tas i detta avseende.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 16

| (16) | En befogenhet att anta akter enligt artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen så att den kan anta närmare bestämmelser för fastställande av huruvida viss finansiell verksamhet utgör en väsentlig andel av ett företags verksamhet, så att företaget kan betraktas som ett finansinstitut enligt detta direktiv, samt närmare bestämmelser om skydd mot skatteundandragande, skatteflykt och missbruk. Det är särskilt viktigt att kommissionen utför adekvata samråd under sitt förberedande arbete,
  inbegripet på expertnivå
  . När kommissionen utarbetar och upprättar delegerade akter bör den se till att de relevanta dokumenten översänds till rådet i rätt tid och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(16)

En befogenhet att anta akter enligt artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen så att den kan anta närmare bestämmelser för fastställande av huruvida viss finansiell verksamhet utgör en väsentlig andel av ett företags verksamhet, så att företaget kan betraktas som ett finansinstitut enligt detta direktiv, samt närmare bestämmelser om skydd mot skatteundandragande, skatteflykt och missbruk. Det är särskilt viktigt att kommissionen utför adekvata samråd under sitt förberedande arbete,
  inbegripet på expertnivå
  . När kommissionen utarbetar och upprättar delegerade akter bör den se till att de relevanta dokumenten översänds till rådet i rätt tid och på lämpligt sätt.

| (16) | En befogenhet att anta akter enligt artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen så att den kan anta närmare bestämmelser för fastställande av huruvida viss finansiell verksamhet utgör en väsentlig andel av ett företags verksamhet, så att företaget kan betraktas som ett finansinstitut enligt detta direktiv, samt närmare bestämmelser om skydd mot skatteundandragande, skatteflykt och missbruk. Det är särskilt viktigt att kommissionen utför adekvata samråd under sitt förberedande arbete,
  särskilt med experter, icke-statliga organisationer och andra aktörer
  . När kommissionen utarbetar och upprättar delegerade akter bör den se till att de relevanta dokumenten översänds till
  Europaparlamentet och
  rådet i rätt tid och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(16)

En befogenhet att anta akter enligt artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen så att den kan anta närmare bestämmelser för fastställande av huruvida viss finansiell verksamhet utgör en väsentlig andel av ett företags verksamhet, så att företaget kan betraktas som ett finansinstitut enligt detta direktiv, samt närmare bestämmelser om skydd mot skatteundandragande, skatteflykt och missbruk. Det är särskilt viktigt att kommissionen utför adekvata samråd under sitt förberedande arbete,
  särskilt med experter, icke-statliga organisationer och andra aktörer
  . När kommissionen utarbetar och upprättar delegerade akter bör den se till att de relevanta dokumenten översänds till
  Europaparlamentet och
  rådet i rätt tid och på lämpligt sätt.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 17a (nytt)

| (17a) | I detta direktiv behandlas inte förvaltningen av intäkterna från skatten på finansiella transaktioner. Med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om fastställande av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och särskilt bestämmelserna om unionens egna medel, skulle en del av intäkterna från skatten på finansiella transaktioner dock kunna förvaltas på EU-nivå, antingen som en del av EU:s egna medel, eller med direkt koppling till specifika EU-åtgärder och allmänna nyttigheter. Användningen av en del av intäkterna från skatten på finansiella transaktioner som EU:s egna medel skulle minska de nationella bidragen till EU-budgeten och därmed frigöra medel från de nationella budgetarna för andra ändamål. |
| --- | --- |

(17a)

I detta direktiv behandlas inte förvaltningen av intäkterna från skatten på finansiella transaktioner. Med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om fastställande av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och särskilt bestämmelserna om unionens egna medel, skulle en del av intäkterna från skatten på finansiella transaktioner dock kunna förvaltas på EU-nivå, antingen som en del av EU:s egna medel, eller med direkt koppling till specifika EU-åtgärder och allmänna nyttigheter. Användningen av en del av intäkterna från skatten på finansiella transaktioner som EU:s egna medel skulle minska de nationella bidragen till EU-budgeten och därmed frigöra medel från de nationella budgetarna för andra ändamål.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 17b (nytt)

| (17b) | Endast medlemsstater har befogenhet att ta ut skatt. |
| --- | --- |

(17b)

Endast medlemsstater har befogenhet att ta ut skatt.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 2

2.   Detta direktiv ska tillämpas på samtliga finansiella transaktioner, om minst en part i transaktionen är etablerad i en medlemsstat och ett på en medlemsstats territorium etablerat finansinstitut är part i transaktionen, där finansinstitutet agerar antingen för egen räkning eller för en annan persons räkning eller agerar i namn av en part i transaktionen.

2.   Detta direktiv ska,
  i enlighet med artikel 3
  , tillämpas på samtliga finansiella transaktioner
  om ett av följande villkor uppfylls:

| (a) | Minst en part i transaktionen är etablerad i en medlemsstat och ett på en medlemsstats territorium etablerat finansinstitut är part i transaktionen, där finansinstitutet agerar antingen för egen räkning eller för en annan persons räkning eller agerar i namn av en part i transaktionen. |
| --- | --- |

(a)

Minst en part i transaktionen är etablerad i en medlemsstat och ett på en medlemsstats territorium etablerat finansinstitut är part i transaktionen, där finansinstitutet agerar antingen för egen räkning eller för en annan persons räkning eller agerar i namn av en part i transaktionen.

| (b) | Transaktionen avser ett finansiellt instrument som utfärdats av juridiska personer som är registrerade i EU. |
| --- | --- |

(b)

Transaktionen avser ett finansiellt instrument som utfärdats av juridiska personer som är registrerade i EU.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Artikel 2 – punkt 1 – led 1 – led ca (nytt)

| (ca) | Avistatransaktioner utom när de direkt avser affärsverksamhet som bedrivs av icke-finansiella motparter som är slutanvändare. |
| --- | --- |

(ca)

Ändring 15

Förslag till direktiv

Artikel 2 – punkt 1 – led 7 – led f

| (f) | Pensionsfonder eller tjänstepensionsinstitut enligt definitionen i artikel 6 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG och kapitalförvaltare för sådana fonder eller institut. |
| --- | --- |

(f)

Pensionsfonder eller tjänstepensionsinstitut enligt definitionen i artikel 6 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG och kapitalförvaltare för sådana fonder eller institut.

| (f) | Pensionsfonder eller tjänstepensionsinstitut enligt definitionen i artikel 6 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG
  om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut
  och kapitalförvaltare för sådana fonder eller institut,
  och en enhet som inrättas för dessa fonders eller instituts investeringar och som enbart och uteslutande agerar i dessa fonders eller instituts intresse, ska inte betraktas som ett finansinstitut vid tillämpningen av detta direktiv innan detta direktiv setts över i enlighet med artikel 16. |
| --- | --- |

(f)

Pensionsfonder eller tjänstepensionsinstitut enligt definitionen i artikel 6 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG
  om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut
  och kapitalförvaltare för sådana fonder eller institut,
  och en enhet som inrättas för dessa fonders eller instituts investeringar och som enbart och uteslutande agerar i dessa fonders eller instituts intresse, ska inte betraktas som ett finansinstitut vid tillämpningen av detta direktiv innan detta direktiv setts över i enlighet med artikel 16.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 1 – led ea (nytt)

| (ea) | Det är en part som antingen agerar för egen räkning eller för en annan persons räkning, eller som agerar i namn av en part i transaktionen som avser ett finansiellt instrument som utfärdats på en medlemsstats eller unionens territorium. |
| --- | --- |

(ea)

Ändring 17

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  För att konsekvent kunna tillämpa punkt 1 ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ha ett väl utbyggt samarbete med varandra och med Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) vad gäller att övervaka de finansiella marknaderna.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Artikel 3a (ny)

Artikel 3a

Utfärdande

1.
     
  Vid tillämpning av detta direktiv ska ett finansiellt instrument anses ha utfärdats på en medlemsstats eller unionens territorium om det har utfärdats av en juridisk person som är registrerad i en medlemsstat.

2.
     
  Ett derivatkontrakt ska anses ha utfärdats på en medlemsstats eller unionens territorium om dess referens eller det underliggande instrumentet har utfärdats av en juridisk person som är registrerad i en medlemsstat.

3.
     
  Ett strukturerat instrument ska anses ha utfärdats på en medlemsstats eller unionens territorium om det är baserat på eller utgår från ett stort antal tillgångar eller finansiella instrument och derivatkontrakt som avser finansiella instrument som har utfärdats av en juridisk person som är registrerad i en medlemsstat.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Artikel 3b (ny)

Artikel 3b

Överlåtelse av äganderätt

1.
     
  En finansiell transaktion för vilken ingen skatt på finansiella transaktioner har tagits ut ska anses vara rättsligt ogiltig och ska inte leda till överlåtelse av äganderätten till det underliggande instrumentet.

2.
     
  En finansiell transaktion i enlighet med punkt 1 ska anses inte uppfylla villkoren för central clearing i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 av den ... om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (Emir) eller kraven på kapitaltäckning i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 av den ... om verksamhetskrav på kreditinstitut eller investeringsbolag [CRR IV].

3.
     
  För automatiska elektroniska betalningssystem med eller utan deltagande av betalningsavvecklingsagenter, kan skattemyndigheterna i en medlemsstat införa ett system med automatiskt elektroniskt uttag av skatten på finansiella transaktioner och intyg för överlåtelse av äganderätt.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 3

3.   Medlemsstaterna
  ska
  tillämpa samma skattesats på samtliga finansiella transaktioner som ingår i en och samma kategori enligt punkt 2 a och b.

3.   
  För att undvika skattearbitrage ska
  medlemsstaterna tillämpa samma skattesats på samtliga finansiella transaktioner som ingår i en och samma kategori enligt punkt 2 a och b.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Medlemsstaterna ska tillämpa en lägre skattesats på finansiella transaktioner på börserna än på sådana transaktioner som äger rum utanför börserna. Detta ska gälla för finansiella transaktioner uppräknade i artiklarna 5 och 6.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2

2.   När ett finansinstitut agerar i namn av ett annat finansinstitut eller för dess räkning ska enbart detta andra finansinstitut vara betalningsskyldigt för skatten.

2.   När ett finansinstitut agerar i namn av
  eller på uppdrag av
  ett annat finansinstitut eller för dess räkning ska enbart detta andra finansinstitut vara betalningsskyldigt för skatten.
  När flera finansinstitut är inblandade i en sådan process ska endast det ursprungliga institutet som anges som mäklare vara betalningsskyldigt.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1

1.   Medlemsstaterna ska fastställa skyldigheter i fråga om
  registrering
  , redovisning och rapportering samt andra skyldigheter som säkerställer att den skatt som ska betalas till skattemyndigheterna verkligen betalas.

1.   Medlemsstaterna ska fastställa skyldigheter i fråga om redovisning och rapportering samt andra skyldigheter som säkerställer att den skatt som ska betalas till skattemyndigheterna verkligen betalas.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Ett finansinstitut ska, inom ett halvår från det att detta direktiv antas, registrera sig hos skattemyndigheterna i den medlemsstat i vilken institutet anses vara etablerat i enlighet med artikel 3.1.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1b (ny)

1b.
     
  En medlemsstat ska informera andra medlemsstater om vilka finansinstitut som är registrerade på deras territorium.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 5a (ny)

5a.
     
  Medlemsstaterna ska årligen underrätta kommissionen och Eurostat om de transaktionsvolymer som har beskattats.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Artikel 11 – rubriken

Särskilda bestämmelser om förebyggande av skatteundandragande, skatteflykt och missbruk

Särskilda bestämmelser om
  transparens och
  förebyggande av skatteundandragande, skatteflykt och missbruk

Ändring 28

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 1

1.   
  Medlemsstaterna
  ska
  anta bestämmelser
  för att förebygga skatteundandragande, skatteflykt och missbruk.

1.   
  EU-bestämmelser
  ska
  antas
  för att förebygga skatteundandragande, skatteflykt och missbruk.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Kommissionen ska inrätta en arbetsgrupp på expertnivå som övervakar genomförandet av detta direktiv (kommittén för skatten på finansiella transaktioner), där representanter från medlemsstaterna ingår. Medlemsstaterna ska inrätta organ med tillräckliga befogenheter att vidta omedelbara åtgärder om missbruk förekommer.

Kommittén för skatten på finansiella transaktioner ska övervaka finansiella transaktioner för att upptäcka system för skatteflykt, föreslå motåtgärder och om nödvändigt samordna genomförandet av dessa på nationell nivå.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Den administrativa bördan för skattemyndigheterna genom införandet av skatten på finansiella transaktioner bör vara så liten som möjligt. I detta syfte ska kommissionen uppmuntra till samarbete mellan nationella skattemyndigheter.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 3b (ny)

3b.
     
  Eurostat ska årligen insamla och offentliggöra de finansiella flöden inom EU som belagts med skatt på finansiella transaktioner.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 3c (ny)

3c.
     
  För att kunna verifiera de beskattningsbara transaktioner som utförs på handelsplatser utanför EU ska medlemsstaterna och, där detta är tillämpligt, kommissionen till fullo begagna sig av de instrument för samarbete i skattefrågor som inrättats av de relevanta internationella organisationerna.

Ändring 33

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 3d (ny)

3d.
     
  För att medlemsstaternas skatteförvaltningar ska kunna anpassa sig till bestämmelserna i detta direktiv och i synnerhet till det administrativa samarbete som avses i punkt 3, ska de ha tillgång till nödvändiga och lämpliga personalresurser och teknisk utrustning. Särskilda insatser ska göras för att utbilda tjänstemän.

Ändring 34

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 3e (ny)

3e.
     
  Kommissionen ska göra en grundlig undersökning för att analysera de administrativa kostnaderna för regionala och lokala myndigheter till följd av detta direktiv.

Ändring 35

Förslag till direktiv

Artikel 16

Vart femte år och för första gången den 31 december 2016 ska kommissionen till rådet överlämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv och, vid behov, ett förslag till ändring av direktivet.

Vart femte år och för första gången den 31 december 2016 ska kommissionen till
  Europaparlamentet och
  rådet överlämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv och, vid behov, ett förslag till ändring av direktivet.

I denna rapport ska kommissionen åtminstone granska skattens effekter för den inre marknadens, finansmarknadernas och den reala ekonomins funktion,
  samt beakta hur frågan om beskattning av finanssektorn utvecklats på internationell nivå
  .

I denna rapport ska kommissionen åtminstone granska skattens effekter för den inre marknadens, finansmarknadernas och den reala ekonomins funktion.
  Kommissionen ska också bedöma effekterna av vissa bestämmelser, såsom den lämpliga omfattningen för skatten på finansiella transaktioner, möjligheten att skilja mellan olika kategorier av finansiella produkter och tillgångar i syfte att ta ut högre avgifter efter en viss andel annullerade order, skattesatsen och undantaget för tjänstepensionsinstitut enligt definitionen i artikel 2.1 7f. Om kommissionen anser att det har förekommit snedvridning eller missbruk ska den föreslå lämpliga motåtgärder.

Dessutom ska kommissionen analysera och rapportera om den nationella indrivningen av intäkterna från skatten på finansiella transaktioner grundat på finansinstitutens hemvist och till vilken grad indrivningen skiljer sig från en skattefördelning grundad på den underliggande kundens hemvist, dvs. till vilken grad finansiell konsolidering koncentrerar skatteintäkterna till finanscentra.

Kommissionen ska i sin rapport beakta olika former av beskattning av finanssektorn, som diskuteras eller redan inrättats, och framstegen avseende införandet av en bredare skatt på finansiella transaktioner. Kommissionen ska vid behov lägga fram förslag eller vidta åtgärder för att underlätta konvergensen och främja inrättandet av en global skatt på finansiella transaktioner.

---

Torsdagen den 24 maj 2012

| 13.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 264/119 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 264/119

---

Torsdagen den 24 maj 2012Allmänna bestämmelser för makroekonomiskt stöd till tredjeländer ***I

P7_TA(2012)0220

Europaparlamentets ändringar av den 24 maj 2012 av förslaget till en förordning om allmänna bestämmelser för makroekonomiskt stöd till tredjeländer (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD)) (1)

2013/C 264 E/25

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Titeln |
| | |
| Ändring 2 |
| Förslag till förordning


  Skäl 1a (nytt) |
| | (1a) | Unionens makroekonomiska stöd bör användas för att tillhandahålla exceptionellt finansiellt stöd till tredjeländer som drabbats av tillfälliga betalningsbalansproblem. Till skillnad från andra EU-instrument som tillhandahåller direktstöd för unionens externa åtgärder (såsom instrumentet för stöd inför anslutningen (2)

  ,
  Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (3)

  ,
  instrumentet för utvecklingssamarbete (4)



  osv.), bör makroekonomiskt stöd inte användas för att ge ordinarie ekonomiskt stöd eller ha som primärt mål att stödja den ekonomiska och sociala utvecklingen i mottagarländerna. Det makroekonomiska stödet bör heller inte användas som ett bidrag kopplat till villkor för efterskänkande av skulder. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Titeln

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

(1a)

Unionens makroekonomiska stöd bör användas för att tillhandahålla exceptionellt finansiellt stöd till tredjeländer som drabbats av tillfälliga betalningsbalansproblem. Till skillnad från andra EU-instrument som tillhandahåller direktstöd för unionens externa åtgärder (såsom instrumentet för stöd inför anslutningen (2)

  ,
  Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (3)

  ,
  instrumentet för utvecklingssamarbete (4)



  osv.), bör makroekonomiskt stöd inte användas för att ge ordinarie ekonomiskt stöd eller ha som primärt mål att stödja den ekonomiska och sociala utvecklingen i mottagarländerna. Det makroekonomiska stödet bör heller inte användas som ett bidrag kopplat till villkor för efterskänkande av skulder.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2

| (2) | För närvarande grundas det makroekonomiska stödet till tredjeländer på landspecifika beslut av Europaparlamentet och rådet från fall till fall. Detta hämmar stödets effektivitet genom att onödiga fördröjningar uppstår mellan ansökan om makroekonomiskt stöd och den faktiska utbetalningen av stödet
  . |
| --- | --- |

(2)

För närvarande grundas det makroekonomiska stödet till tredjeländer på landspecifika beslut av Europaparlamentet och rådet från fall till fall. Detta hämmar stödets effektivitet genom att onödiga fördröjningar uppstår mellan ansökan om makroekonomiskt stöd och den faktiska utbetalningen av stödet
  .

| (2) | Ramförordningen syftar till att förtydliga bestämmelserna och förbättra EU-stödets effektivitet, bland annat genom att stärka tillämpningen av villkoren, öka insynen och formalisera kommissionens politiska bedömning samt förbättra den demokratiska effektiviteten och den demokratiska kontrollen
  . |
| --- | --- |

(2)

Ramförordningen syftar till att förtydliga bestämmelserna och förbättra EU-stödets effektivitet, bland annat genom att stärka tillämpningen av villkoren, öka insynen och formalisera kommissionens politiska bedömning samt förbättra den demokratiska effektiviteten och den demokratiska kontrollen
  .

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3

| (3) | En ram för tillhandahållandet av makroekonomiskt stöd till tredjeländer
  med vilka unionen har viktiga politiska, ekonomiska och handelsmässiga kontakter skulle göra stödet effektivare. I synnerhet bör det vara möjligt att ge makroekonomiskt stöd till tredjeländer för att
  uppmuntra dem att anta ekonomipolitiska åtgärder som kan bidra till att lösa en betalningsbalanskris. |
| --- | --- |

(3)

En ram för tillhandahållandet av makroekonomiskt stöd till tredjeländer
  med vilka unionen har viktiga politiska, ekonomiska och handelsmässiga kontakter skulle göra stödet effektivare. I synnerhet bör det vara möjligt att ge makroekonomiskt stöd till tredjeländer för att
  uppmuntra dem att anta ekonomipolitiska åtgärder som kan bidra till att lösa en betalningsbalanskris.

| (3) | En ram för tillhandahållandet av makroekonomiskt stöd till tredjeländer bör uppmuntra dem att anta ekonomipolitiska åtgärder som kan bidra till att lösa en betalningsbalanskris. |
| --- | --- |

(3)

En ram för tillhandahållandet av makroekonomiskt stöd till tredjeländer bör uppmuntra dem att anta ekonomipolitiska åtgärder som kan bidra till att lösa en betalningsbalanskris.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 5

| (5) | Antagandet av en allmän förordning för makroekonomiskt stöd på grundval av artiklarna 209 och 212 påverkar inte tillämpningen av artikel 213 i fördraget som gäller brådskande ekonomiskt stöd till tredjeländer och de befogenheter rådet har i samband med detta. |
| --- | --- |

(5)

Antagandet av en allmän förordning för makroekonomiskt stöd på grundval av artiklarna 209 och 212 påverkar inte tillämpningen av artikel 213 i fördraget som gäller brådskande ekonomiskt stöd till tredjeländer och de befogenheter rådet har i samband med detta.

utgår

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 7

| (7) | I sina slutsatser av den 8 oktober 2002 fastställde rådet kriterier för EU:s insatser för makroekonomiskt stöd (de så kallade Genvalkriterierna). Dessa kriterier bör
  formaliseras
  i en rättsakt som antas av
  både parlamentet
  och rådet,
  samtidigt som de uppdateras och förtydligas
  . |
| --- | --- |

(7)

I sina slutsatser av den 8 oktober 2002 fastställde rådet kriterier för EU:s insatser för makroekonomiskt stöd (de så kallade Genvalkriterierna). Dessa kriterier bör
  formaliseras
  i en rättsakt som antas av
  både parlamentet
  och rådet,
  samtidigt som de uppdateras och förtydligas
  .

| (7) | I sina slutsatser av den 8 oktober 2002 fastställde rådet kriterier för unionens insatser för makroekonomiskt stöd (de så kallade Genvalkriterierna). Dessa kriterier bör
  uppdateras och förtydligas
  i en rättsakt som antas av
  Europaparlamentet
  och rådet,
  bland annat när det gäller kriterierna för fastställande av den lämpliga formen för stöd (lån, bidrag eller en kombination av detta)
  . |
| --- | --- |

(7)

I sina slutsatser av den 8 oktober 2002 fastställde rådet kriterier för unionens insatser för makroekonomiskt stöd (de så kallade Genvalkriterierna). Dessa kriterier bör
  uppdateras och förtydligas
  i en rättsakt som antas av
  Europaparlamentet
  och rådet,
  bland annat när det gäller kriterierna för fastställande av den lämpliga formen för stöd (lån, bidrag eller en kombination av detta)
  .

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 8

| (8) | Lämpliga förfaranden och instrument bör skapas i förväg
  så
  att unionen
  kan se till att
  det makroekonomiska stödet
  kan göras
  tillgängligt snabbt, särskilt när omständigheterna kräver omedelbara åtgärder.
  Detta skulle också
  förtydliga
  kriterierna
  som gäller för genomförandet av det makroekonomiska stödet och göra dem mer öppna. |
| --- | --- |

(8)

Lämpliga förfaranden och instrument bör skapas i förväg
  så
  att unionen
  kan se till att
  det makroekonomiska stödet
  kan göras
  tillgängligt snabbt, särskilt när omständigheterna kräver omedelbara åtgärder.
  Detta skulle också
  förtydliga
  kriterierna
  som gäller för genomförandet av det makroekonomiska stödet och göra dem mer öppna.

| (8) | Lämpliga förfaranden och instrument bör skapas i förväg
  för
  att unionen
  ska kunna göra
  det makroekonomiska stödet tillgängligt snabbt, särskilt när omständigheterna kräver omedelbara åtgärder,
  och för att
  förtydliga
  de kriterier
  som gäller för genomförandet av det makroekonomiska stödet och göra dem mer öppna. |
| --- | --- |

(8)

Lämpliga förfaranden och instrument bör skapas i förväg
  för
  att unionen
  ska kunna göra
  det makroekonomiska stödet tillgängligt snabbt, särskilt när omständigheterna kräver omedelbara åtgärder,
  och för att
  förtydliga
  de kriterier
  som gäller för genomförandet av det makroekonomiska stödet och göra dem mer öppna.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 9

| (9) | Kommissionen bör se till att det makroekonomiska stödet överensstämmer med de viktigaste principerna, målen och åtgärderna som vidtas inom de olika områdena för externa åtgärder och unionens andra relevanta politikområden. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bör se till att det makroekonomiska stödet överensstämmer med de viktigaste principerna, målen och åtgärderna som vidtas inom de olika områdena för externa åtgärder och unionens andra relevanta politikområden.

| (9) | Kommissionen bör
  i sitt val av mottagarländer och i innehållet i samförståndsavtalen
  se till att det makroekonomiska stödet överensstämmer med de viktigaste principerna, målen och åtgärderna som vidtas inom de olika områdena för externa åtgärder och unionens andra relevanta politikområden. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bör
  i sitt val av mottagarländer och i innehållet i samförståndsavtalen
  se till att det makroekonomiska stödet överensstämmer med de viktigaste principerna, målen och åtgärderna som vidtas inom de olika områdena för externa åtgärder och unionens andra relevanta politikområden.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| (9a) | Makroekonomiskt stöd är även ett utrikespolitiskt redskap för unionen och bör tjäna till att öka unionens synlighet och inflytande utanför unionens gränser. En nära medverkan från Europeiska utrikestjänstens sida i syfte att samordna och skapa samstämmighet i unionens utrikespolitik bör säkerställas under hela den makroekonomiska stödinsatsen. |
| --- | --- |

(9a)

Makroekonomiskt stöd är även ett utrikespolitiskt redskap för unionen och bör tjäna till att öka unionens synlighet och inflytande utanför unionens gränser. En nära medverkan från Europeiska utrikestjänstens sida i syfte att samordna och skapa samstämmighet i unionens utrikespolitik bör säkerställas under hela den makroekonomiska stödinsatsen.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 10

| (10) | Det makroekonomiska stödet bör
  främja
  mottagarländernas efterlevnad av de värderingar man delar med unionen, däribland demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer, respekt för de mänskliga rättigheterna, hållbar utveckling och fattigdomsminskning, liksom principerna om en öppen, regelstyrd och rättvis handel. |
| --- | --- |

(10)

Det makroekonomiska stödet bör
  främja
  mottagarländernas efterlevnad av de värderingar man delar med unionen, däribland demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer, respekt för de mänskliga rättigheterna, hållbar utveckling och fattigdomsminskning, liksom principerna om en öppen, regelstyrd och rättvis handel.

| (10) | Det makroekonomiska stödet bör
  inbegripa åtgärder för att förbättra
  mottagarländernas efterlevnad av de värderingar man delar med unionen, däribland demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer, respekt för de mänskliga rättigheterna,
  bekämpning av tvångsarbete för barn, stöd för
  hållbar utveckling och fattigdomsminskning, liksom principerna om en öppen, regelstyrd och rättvis handel.
  Kommissionen bör regelbundet övervaka hur dessa mål uppfylls. |
| --- | --- |

(10)

Det makroekonomiska stödet bör
  inbegripa åtgärder för att förbättra
  mottagarländernas efterlevnad av de värderingar man delar med unionen, däribland demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer, respekt för de mänskliga rättigheterna,
  bekämpning av tvångsarbete för barn, stöd för
  hållbar utveckling och fattigdomsminskning, liksom principerna om en öppen, regelstyrd och rättvis handel.
  Kommissionen bör regelbundet övervaka hur dessa mål uppfylls.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 13

| (13) | Det makroekonomiska stödet ska komplettera de resurser som tillhandahålls av Internationella valutafonden (IMF) och andra multilaterala finansinstitut, och bördorna ska delas rättvist med andra givare. Stödet ska
  också innebära
  att unionens insatser skapar ett mervärde. |
| --- | --- |

(13)

Det makroekonomiska stödet ska komplettera de resurser som tillhandahålls av Internationella valutafonden (IMF) och andra multilaterala finansinstitut, och bördorna ska delas rättvist med andra givare. Stödet ska
  också innebära
  att unionens insatser skapar ett mervärde.

| (11a) | Det makroekonomiska stödet ska
  i allmänhet
  komplettera de resurser som tillhandahålls av Internationella valutafonden (IMF) och andra
  europeiska eller
  multilaterala finansinstitut, och bördorna ska delas rättvist med
  dessa institutioner och
  andra givare. Stödet ska
  tillhandahållas där det innebär
  att unionens insatser skapar ett mervärde. |
| --- | --- |

(11a)

Det makroekonomiska stödet ska
  i allmänhet
  komplettera de resurser som tillhandahålls av Internationella valutafonden (IMF) och andra
  europeiska eller
  multilaterala finansinstitut, och bördorna ska delas rättvist med
  dessa institutioner och
  andra givare. Stödet ska
  tillhandahållas där det innebär
  att unionens insatser skapar ett mervärde.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| (13a) | För att säkerställa att det makroekonomiska stödet kan uppfylla de krav som framkallas av akuta ekonomiska kriser, bör unionen se till att tillräckliga ekonomiska resurser anslås till denna budget. Det är också nödvändigt att se till att det makroekonomiska stödet är tillgängligt för samtliga stödberättigade länder, oavsett deras ekonomiska storlek, och att det tillämpas på lämpligt sätt i samspel med unionens övriga externa finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

(13a)

För att säkerställa att det makroekonomiska stödet kan uppfylla de krav som framkallas av akuta ekonomiska kriser, bör unionen se till att tillräckliga ekonomiska resurser anslås till denna budget. Det är också nödvändigt att se till att det makroekonomiska stödet är tillgängligt för samtliga stödberättigade länder, oavsett deras ekonomiska storlek, och att det tillämpas på lämpligt sätt i samspel med unionens övriga externa finansieringsinstrument.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 14a (nytt)

| (14a) | För att uppnå balans mellan å ena sidan behovet av ett effektivt och ändamålsenligt unionsbistånd, och å andra sidan av behovet av ökad samstämmighet, insyn och demokratisk kontroll, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på stödberättigade länder och territorier och beviljande av stöd till vissa länder och territorier. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(14a)

För att uppnå balans mellan å ena sidan behovet av ett effektivt och ändamålsenligt unionsbistånd, och å andra sidan av behovet av ökad samstämmighet, insyn och demokratisk kontroll, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på stödberättigade länder och territorier och beviljande av stöd till vissa länder och territorier. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 15

| (15) | Kommissionen bör tilldelas genomförandebefogenheter för att garantera enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning
  i samband med godkännande och förvaltning av insatser för makroekonomiskt stöd i mottagarländerna
  . Genomförandebefogenheterna bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bör tilldelas genomförandebefogenheter för att garantera enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning
  i samband med godkännande och förvaltning av insatser för makroekonomiskt stöd i mottagarländerna
  . Genomförandebefogenheterna bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter.

| (15) | Kommissionen bör tilldelas genomförandebefogenheter för att garantera enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning. Genomförandebefogenheterna bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011
  av den 16 februari 2011
  om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bör tilldelas genomförandebefogenheter för att garantera enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning. Genomförandebefogenheterna bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011
  av den 16 februari 2011
  om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 16

| (16) | Granskningsförfarandet bör användas för antagandet av genomförandebeslut som fastställer belopp, form, varaktighet och allmänna villkor för de enskilda insatserna för makroekonomiskt stöd, eftersom dessa beslut har väsentliga budgetkonsekvenser. |
| --- | --- |

(16)

Granskningsförfarandet bör användas för antagandet av genomförandebeslut som fastställer belopp, form, varaktighet och allmänna villkor för de enskilda insatserna för makroekonomiskt stöd, eftersom dessa beslut har väsentliga budgetkonsekvenser.

utgår

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 17

| (17) | Det rådgivande förfarandet bör användas för antagandet av samförståndsavtalet om vilka ekonomipolitiska åtgärder som ska vidtas i samband med unionens makroekonomiska stöd, eftersom samförståndsavtalet varken är en genomförandeakt av allmän räckvidd eller har budgetkonsekvenser eller konsekvenser för tredjeland utöver de som redan följer av beslutet om beviljande av stöd. |
| --- | --- |

(17)

Det rådgivande förfarandet bör användas för antagandet av samförståndsavtalet om vilka ekonomipolitiska åtgärder som ska vidtas i samband med unionens makroekonomiska stöd, eftersom samförståndsavtalet varken är en genomförandeakt av allmän räckvidd eller har budgetkonsekvenser eller konsekvenser för tredjeland utöver de som redan följer av beslutet om beviljande av stöd.

utgår

Ändring 17

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1

1.   I denna förordning fastställs allmänna bestämmelser för beviljande av
  makroekonomiskt
  stöd till berättigade tredjeländer och territorier enligt artikel 2.

1.   I denna förordning fastställs allmänna bestämmelser för beviljande av
  unionens makroekonomiska
  stöd till berättigade tredjeländer och territorier enligt artikel 2
  (mottagarländer)
  .

Ändring 18

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2

2.   Makroekonomiskt stöd ska vara ett exceptionellt finansiellt instrument för obundet och obestämt betalningsbalansstöd till
  berättigade tredjeländer och territorier
  . Stödet ska syfta till att återställa en hållbar finansiell situation i
  länder
  med externa finansiella svårigheter. Det ska underbygga
  genomförandet av
  starka justerings- och strukturreformprogram som är avsedda att åtgärda mottagarlandets problem med betalningsbalansen.

2.   Makroekonomiskt stöd ska vara ett exceptionellt finansiellt instrument för obundet och obestämt betalningsbalansstöd till
  mottagarländer
  . Stödet ska syfta till att återställa en hållbar finansiell situation i
  mottagarländer
  med externa finansiella svårigheter. Det ska underbygga
  sådana mottagarländers genomförande av relevanta bilaterala avtal och program med unionen och ska fokusera på
  starka justerings- och strukturreformprogram som är avsedda att åtgärda mottagarlandets problem med betalningsbalansen.

Ändring 19

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 3

3.   Makroekonomiskt stöd kan beviljas under förutsättning att det finns ett betydande externt finansieringsunderskott som identifierats gemensamt med de multilaterala finansinstituten, utöver de resurser som tillhandahålls av Internationella valutafonden (IMF) och andra multilaterala
  institut
  , trots genomförande av strikta program för ekonomisk stabilisering och reform.

3.   Makroekonomiskt stöd kan beviljas under förutsättning att det finns ett betydande externt finansieringsunderskott
  i respektive mottagarland
  som identifierats gemensamt med de
  europeiska eller
  multilaterala finansinstituten, utöver de resurser som tillhandahålls av Internationella valutafonden (IMF) och andra
  europeiska eller
  multilaterala
  finansinstitut
  , trots
  respektive mottagarlands
  genomförande av strikta program för ekonomisk stabilisering och reform.

Ändring 20

Förslag till förordning

Artikel 2 – rubriken

Stödberättigade länder

Stödberättigade länder
  och territorier

Ändring 21

Förslag till förordning

Artikel 2 – inledningen

Följande tredjeländer och territorier kan vara berättigade till makroekonomiskt stöd:

1.
     Följande tredjeländer och territorier kan vara berättigade till makroekonomiskt stöd,
  under förutsättning att de uppfyller villkoren i artikel 6 (mottagarländer)
  :

Ändring 22

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led c

| c) | Andra tredjeländer under exceptionella och väl motiverade omständigheter. Dessa länder ska stå nära Europeiska unionen politiskt, ekonomiskt och geografiskt. |
| --- | --- |

c)

Andra tredjeländer under exceptionella och väl motiverade omständigheter. Dessa länder ska stå nära Europeiska unionen politiskt, ekonomiskt och geografiskt.

| c) | Andra tredjeländer
  som spelar en avgörande roll för den regionala stabiliteten och som har strategisk betydelse för unionen
  under exceptionella och väl motiverade omständigheter. Dessa länder ska stå nära Europeiska unionen politiskt, ekonomiskt och geografiskt. |
| --- | --- |

c)

Andra tredjeländer
  som spelar en avgörande roll för den regionala stabiliteten och som har strategisk betydelse för unionen
  under exceptionella och väl motiverade omständigheter. Dessa länder ska stå nära Europeiska unionen politiskt, ekonomiskt och geografiskt.

Ändring 23

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14a i syfte att ändra punkterna 1 och 2 i bilaga I för att uppdatera den till följd av relevanta politiska beslut om länders status som kandidatländer eller potentiella kandidatländer eller om tillämpningsområdet för Europeiska grannskapspolitiken.

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1b (ny)

1b.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14a i syfte att vid behov komplettera denna förordning med stödberättigade länder som uppfyller kriterierna i punkt 1 c.

Ändring 25

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

1.   De belopp som beviljas som makroekonomiskt stöd i form av bidrag enligt den här förordningen ska överensstämma med de budgetanslag som fastställts i den fleråriga budgetramen.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 26

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

2.   De belopp som beviljas som makroekonomiskt stöd i form av lån enligt den här förordningen ska tillhandahållas i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3

3.   De årliga anslagen ska godkännas av budgetmyndigheten inom budgetramens gränser.
  Referensbeloppen för perioden 2011–2013 fastställs i bilaga II.

3.   De årliga anslagen ska godkännas av budgetmyndigheten inom
  den fleråriga
  budgetramens gränser.

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

1.   Stödbeloppet ska grundas på mottagarlandets återstående externa finansieringsbehov. Detta ska fastställas av kommissionen i samarbete med
  de internationella finansinstituten
  , på grundval av en omfattande och väl dokumenterad kvantitativ bedömning. Kommissionen ska i synnerhet beakta IMF:s senaste prognoser för mottagarlandets betalningsbalans och ta hänsyn till de förväntade ekonomiska bidragen från multilaterala givare.

1.   
  Det föreslagna
  stödbeloppet ska grundas på mottagarlandets återstående externa finansieringsbehov. Detta ska fastställas av kommissionen i samarbete med
  IMF och andra europeiska eller multilaterala finansinstitut
  , på grundval av en omfattande och väl dokumenterad kvantitativ bedömning. Kommissionen ska i synnerhet beakta IMF:s
  och andra europeiska och multilaterala finansinstituts
  senaste prognoser för mottagarlandets betalningsbalans och ta hänsyn till de förväntade ekonomiska bidragen från multilaterala givare
  samt redan befintlig tilldelning från unionens övriga externa finansieringsinstrument i det berörda mottagarlandet
  .

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

2.   Vid fastställandet av det makroekonomiska stödbeloppet ska hänsyn också tas till behovet av att dela bördan rättvist
  med
  andra stödgivare.

2.   Vid fastställandet av det makroekonomiska stödbeloppet ska hänsyn också tas till behovet av att dela bördan rättvist
  mellan unionen och
  andra stödgivare.
  Unionens bidrag bör vara tillräckligt för att garantera unionen ett mervärde och bör normalt sett inte understiga 20 %.

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3

3.   Om mottagarlandets finansieringsbehov minskar avsevärt under den period som det makroekonomiska stödet betalas ut
  kan
  kommissionen
  i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 besluta att
  minska de medel som görs tillgängliga inom ramen för stödet, skjuta upp stödet eller avbryta stödet helt.

3.   Om mottagarlandets finansieringsbehov minskar avsevärt under den period som det makroekonomiska stödet betalas ut
  ska
  kommissionen
  på nytt utvärdera den ekonomiska och finansiella situationen i mottagarlandet, och ska på grundval av denna utvärdering ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14a i syfte att ändra bilaga IIa för att
  minska de medel som görs tillgängliga inom ramen för stödet, skjuta upp stödet eller avbryta stödet helt.

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

1.   Ett förhandsvillkor för beviljande av makroekonomiskt stöd ska vara att mottagarlandet respekterar gällande demokratiska mekanismer, däribland parlamentariska flerpartisystem, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter.

1.   Ett förhandsvillkor för beviljande av makroekonomiskt stöd ska vara att mottagarlandet respekterar gällande demokratiska mekanismer, däribland parlamentariska flerpartisystem, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter.
  Utvärderingen av detta ska anförtros åt Europeiska utrikestjänsten i samarbete med kommissionen och ska beakta de resolutioner och betänkanden som Europaparlamentet antagit om mottagarländerna. Utvärderingen får omfatta politiska rekommendationer för att stärka de demokratiska institutionerna och respekten för de mänskliga rättigheterna, främja transparensen och stärka korruptionsbekämpningen. Rapporten ska läggas till varje enskild delegerad akt som avses i artikel 7.3. För att skydda unionens demokratiska värden och intressen och stärka mottagarländernas respekt för grundläggande rättigheter ska samförståndsavtalet innehålla landspecifika rekommendationer som överensstämmer med unionens externa åtgärder för att stärka rättsstaten, de mänskliga rättigheterna, arbetstagarnas rättigheter, transparens och kampen mot korruption.

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

2.   Makroekonomiskt stöd är villkorat av att det finns ett IMF-program som inbegriper utnyttjande av IMF:s resurser.

2.   Makroekonomiskt stöd är villkorat av att det finns ett IMF-program som inbegriper utnyttjande av IMF:s resurser
  eller resurser från ett annat europeiskt eller multilateralt finansinstitut
  .

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3

3.   Utbetalning av stöd är villkorat av ett tillfredsställande genomförande av ett IMF-program. Ytterligare ett villkor är att landet inom en specifik tidsram ska ha genomfört en rad tydligt definierade ekonomisk-politiska åtgärder med fokus på strukturella reformer, som kommissionen och mottagarlandet ska komma överens om och som ska fastställas i ett samförståndsavtal.

3.   Utbetalning av stöd är villkorat av ett tillfredsställande genomförande av ett IMF-program
  eller ett program från ett annat europeiskt eller multilateralt finansinstitut och av respekt för de politiska och värdegrundsbaserade principerna
  . Ytterligare ett villkor är att landet inom en specifik tidsram ska ha genomfört en rad tydligt definierade ekonomisk-politiska åtgärder med fokus på strukturella reformer, som kommissionen och mottagarlandet ska komma överens om och som ska fastställas i ett samförståndsavtal.

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

2.   Om de villkor som anges i artiklarna 1, 2, 4 och 6 är uppfyllda
  ska kommissionen
  bevilja makroekonomiskt stöd
  i enlighet med förfarandet i artikel 14.2
  .

2.   
  När en begäran inkommer ska kommissionen göra en bedömning av
  om de villkor som anges i artiklarna 1, 2, 4 och 6 är uppfyllda
  för att
  bevilja makroekonomiskt stöd.
  Om dessa villkor är uppfyllda ska kommissionen i sitt beslut fastställa belopp och stödets form enligt villkoren i artikel 5 respektive artikel 3.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3 och 3a (ny)

3.   I beslut om beviljande av lån
  ska
  lånebeloppet, lånets maximala genomsnittliga löptid och maximalt antal delbetalningar av det makroekonomiska stödet
  anges
  . I beslut om beviljande av bidrag
  ska
  belopp och maximalt antal delbetalningar
  anges
  .
  I båda fallen ska även tillgänglighetstiden för det makroekonomiska stödet fastställas.
  I regel ska
  denna
  inte överstiga tre år.

3.   
  Vid tillämpningen av punkt 2 ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 14a med avseende på att upprätta och ändra bilaga IIa för att tillhandahålla makroekonomiskt stöd till ett särskilt land eller territorium. I den delegerade akten ska kommissionen bland annat ange följande:

| a) | I alla situationer, stödmottagaren, det högsta sammanlagda stödbeloppet, stödets form och tillgänglighetstiden för stödet. |
| --- | --- |

a)

| b) | I beslut om beviljande av lån, lånebeloppet, lånets maximala genomsnittliga löptid och maximalt antal delbetalningar av det makroekonomiska stödet. |
| --- | --- |

b)

I beslut om beviljande av lån, lånebeloppet, lånets maximala genomsnittliga löptid och maximalt antal delbetalningar av det makroekonomiska stödet.

| c) | I beslut om beviljande av bidrag, belopp och maximalt antal delbetalningar.
  Beslutet att bevilja ett bidrag ska åtföljas av en motivering för stödbidraget (eller bidragsdelen). |
| --- | --- |

c)

I beslut om beviljande av bidrag, belopp och maximalt antal delbetalningar.
  Beslutet att bevilja ett bidrag ska åtföljas av en motivering för stödbidraget (eller bidragsdelen).

3a.
     I regel ska
  tillgänglighetsperioden för det makroekonomiska stödet
  inte överstiga tre år.

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 4

4.   Efter
  godkännandet av beslutet
  om beviljande av makroekonomiskt stöd ska kommissionen
  och mottagarlandet
  , i
  enlighet med förfarandet i artikel 14.3
  , komma överens om de politiska åtgärder som avses i
  artikel
  6.3, 6.4, 6.5 och 6.6.

4.   Efter
  antagandet av en delegerad akt
  om beviljande av makroekonomiskt stöd ska kommissionen, i
  nära samarbete med Europeiska utrikestjänsten, ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 14a för att i samförståndsavtalet
  komma överens om de politiska åtgärder som avses i
  artikel 6.1
  , 6.3, 6.4, 6.5 och 6.6
  med mottagarlandet
  .

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 5

5.   Efter
  godkännandet
  av
  beslutet
  om beviljande av makroekonomiskt stöd ska kommissionen och mottagarlandet komma överens om närmare finansiella villkor för stödet. Dessa ska fastställas i ett bidrags- eller låneavtal.

5.   Efter
  antagandet
  av
  en delegerad akt
  om beviljande av makroekonomiskt stöd ska kommissionen och mottagarlandet komma överens om närmare finansiella villkor för stödet. Dessa ska fastställas i ett bidrags- eller låneavtal.

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 6

6.   Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet om utvecklingen när det gäller landspecifikt stöd och förse dessa med relevant dokumentation.

6.   Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet om utvecklingen när det gäller landspecifikt stöd och
  i god tid
  förse dessa med relevant dokumentation.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

2.   Stödet ska betalas ut i successiva delbetalningar, under förutsättning att de villkor som avses i artikel 6.2 och 6.3 har uppfyllts.

2.   Stödet ska betalas ut i successiva delbetalningar, under förutsättning att de villkor som avses i artikel
  6.1
  , 6.2 och 6.3 har uppfyllts.

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3

3.   Kommissionen ska med jämna mellanrum kontrollera att villkoren som avses i artikel 6.2 och 6.3 fortsätter att uppfyllas.

3.   Kommissionen ska med jämna mellanrum kontrollera att villkoren som avses i artikel 6.2 och 6.3 fortsätter att uppfyllas.
  Europeiska utrikestjänsten ska regelbundet, och vid oförutsedda händelser utan dröjsmål, kontrollera att de villkor som avses i artikel 6.1 fortfarande är uppfyllda, och informera kommissionen om detta.

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 4

4.   Om villkoren som avses i artikel 6.2 och 6.3 inte uppfylls kan kommissionen tillfälligt uppskjuta, minska eller dra in utbetalningen av stödet.

4.   Om villkoren som avses i artikel
  6.1
  , 6.2 och 6.3 inte uppfylls kan kommissionen,
  i nära samarbete med Europeiska utrikestjänsten
  , tillfälligt uppskjuta, minska eller dra in utbetalningen av stödet.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  I dessa fall, och om uppskjutandet av insatserna hävs efter samråd med Europeiska utrikestjänsten, ska kommissionen informera Europaparlamentet och rådet om skälen till detta.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1

1.   Mottagarländerna
  ska
  regelbundet
  kontrollera
  att finansieringen från unionens budget används korrekt, och vidta lämpliga åtgärder för att förhindra oegentligheter och bedrägerier samt vid behov vidta rättsliga åtgärder för att återvinna medel som tillhandahållits enligt denna förordning och som förskingrats.

1.   
  Avtal som ingås med stöd av denna förordning ska innehålla bestämmelser som säkerställer att
  mottagarländerna regelbundet
  kontrollerar
  att finansieringen från unionens budget används korrekt, och vidta lämpliga åtgärder för att förhindra oegentligheter och bedrägerier samt vid behov vidta rättsliga åtgärder för att återvinna medel som tillhandahållits enligt denna förordning och som förskingrats.

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Det samförståndsavtal som avses i artikel 6.3 och övriga avtal som ingås med stöd av denna förordning ska säkerställa kommissionens och revisionsrättens rättigheter enligt punkterna 2 och 3 i denna artikel under och efter tillgänglighetsperioden för det makroekonomiska stödet.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1

1.   Kommissionen ska regelbundet utvärdera det makroekonomiska stödets resultat och effektivitet för att fastställa huruvida målen har uppnåtts och kunna utforma rekommendationer för att förbättra kommande insatser.

1.   Kommissionen ska regelbundet utvärdera det makroekonomiska stödets resultat och effektivitet
  avseende varje enskilt mottagarland eller territorium
  för att fastställa huruvida målen har uppnåtts och kunna utforma rekommendationer för att förbättra kommande insatser.
  Vid utvärdering av hur de politiska villkoren enligt artikel 6.1 fungerar ska kommissionen samråda med Europeiska utrikestjänsten.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2

2.   Kommissionen ska överlämna utvärderingsrapporterna till Europaparlamentet
  och
  rådet, med en bedömning av i vilken omfattning nyligen genomförda
  insatser för makroekonomiskt stöd
  har bidragit till stödets syften.

2.   Kommissionen ska överlämna utvärderingsrapporterna till Europaparlamentet, rådet
  och revisionsrätten
  , med en bedömning av i vilken omfattning nyligen genomförda
  makrofinansiella stödinsatser avseende ett visst mottagarland eller territorium
  har bidragit till stödets syften.

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Revisionsrätten ska granska den ekonomiska förvaltningen av stödet.

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 3

3.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

utgår

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 14a (ny)

Artikel 14a

Utövande av delegeringen

1.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2.1a, 2.1b, 5.3, 7.3 och 7.4 ska ges till kommissionen för den period som denna förordning är i kraft.

2.
     
  Delegeringen av befogenhet får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

4.
     
  En delegerad akt som antas enligt artiklarna 2.1a, 2.1b, 5.3, 7.3 och 7.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 14b (ny)

Artikel 14b

Översyn

1.
     
  Senast den ... (5), och därefter vart fjärde år, ska kommissionen överlämna en rapport om tillämpningen av denna förordning till Europaparlamentet och rådet.

2.
     
  Den rapport som avses i punkt 1 ska innehålla en detaljerad översikt av det makroekonomiska stöd som beviljas enligt denna förordning och ska, i tillämpliga fall, åtföljas av ett lagstiftningsförslag för en översyn av denna förordning.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 15

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
  och upphör att gälla den 31 december 2013
  .

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Ändring 52

Förslag till förordning

Bilaga II

Bilagan utgår.

Ändring 53

Förslag till förordning

Bilaga IIa (ny)

Ändring

BILAGA IIa

MAKROEKONOMISKT STÖD TILL VISSA LÄNDER OCH TERRITORIER

| Mottagarland | Högsta sammanlagda stödbelopp | Stödform | Tillgänglig-hetsperiod för stödet |
| --- | --- | --- | --- |
| Lån | Bidrag |
| Belopp | Maximal genomsnittlig löptid | Högsta antal delbetalningar | Belopp | Högsta antal delbetalningar |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |

Mottagarland

Högsta sammanlagda stödbelopp

Stödform

Tillgänglig-hetsperiod för stödet

Lån

Bidrag

Belopp

Maximal genomsnittlig löptid

Högsta antal delbetalningar

Belopp

Högsta antal delbetalningar

...

...

...

...

...

...

...

...

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0157/2012).

(2)  
  Europaparlamentets och rådets förordning nr ... av den ... om instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II) (EUT ...)

(3)  
  Europaparlamentets och rådets förordning nr ... om inrättande av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (EUT...).

(4)  
  Europaparlamentets och rådets förordning nr ... om inrättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (EUT...).

(5)  
  Fyra år efter denna förordnings ikraftträdande.

---