# Euroopa Liidu C 317/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.317.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 317 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide31. oktoober 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.317.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 317

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide31. oktoober 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 317/01 | Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 kindlaksmääratud kogustele teatavate liidu avatud kvootide alusel kodulinnuliha- ja munasektori toodete ning ovoalbumiini puhul | 1 |
| 2013/C 317/02 | Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 kindlaksmääratud kogustele teatavate Euroopa Liidu avatud kvootide alusel sealihasektori toodete puhul | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 317/01

Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 kindlaksmääratud kogustele teatavate liidu avatud kvootide alusel kodulinnuliha- ja munasektori toodete ning ovoalbumiini puhul

1

2013/C 317/02

Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 kindlaksmääratud kogustele teatavate Euroopa Liidu avatud kvootide alusel sealihasektori toodete puhul

2

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2013/C 317/03 | Nõukogu otsus, 7. oktoober 2013, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta | 3 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 317/04 | Euro vahetuskurss | 4 |
| 2013/C 317/05 | Komisjoni teatis teemal Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/48/EÜ, 18. juuni 2009, mänguasjade ohutuse kohta (Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  ) | 5 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2013/C 317/03

Nõukogu otsus, 7. oktoober 2013, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta

3

Euroopa Komisjon

2013/C 317/04

Euro vahetuskurss

4

2013/C 317/05

Komisjoni teatis teemal Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/48/EÜ, 18. juuni 2009, mänguasjade ohutuse kohta (Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  )

(Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

5

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2013/C 317/06 | Teade avalike konkursside korraldamise kohta | 7 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 317/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 8 |
| 2013/C 317/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine | 13 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2013/C 317/06

Teade avalike konkursside korraldamise kohta

7

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 317/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

8

2013/C 317/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 31.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/1

---

Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 kindlaksmääratud kogustele teatavate liidu avatud kvootide alusel kodulinnuliha- ja munasektori toodete ning ovoalbumiini puhul

2013/C 317/01

Komisjoni määrustega (EÜ) nr 533/2007 (1), (EÜ) nr 536/2007 (2) ja (EÜ) nr 539/2007 (3) on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. 2013. aasta septembri seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2013 hõlmavad kvootide järjekorranumbritega 09.4068, 09.4070, 09.4169, 09.4015, 09.4401 ja 09.4402 puhul saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (4) artikli 7 lõike 4 teisele lausele lisatakse taotlemata kogused järgmiseks kvoodi alaperioodiks (1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014) kindlaksmääratud kogustele ning need on esitatud käesoleva teatise lisas.

---

(1)  ELT L 125, 15.5.2007, lk 9.

(2)  ELT L 128, 16.5.2007, lk 6.

(3)  ELT L 128, 16.5.2007, lk 19.

(4)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

---

LISA

| Kvoodi järjekorranumber | Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 kindlaksmääratud kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- |
| 09.4068 | 3 510 500 |
| 09.4070 | 860 500 |
| 09.4169 | 10 595 500 |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 1 170 760 |
| 09.4402 | 6 886 588 |

Kvoodi järjekorranumber

Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 kindlaksmääratud kogustele

(kilogrammides)

09.4068

3 510 500

09.4070

860 500

09.4169

10 595 500

09.4015

67 500 000

09.4401

1 170 760

09.4402

6 886 588

---

| 31.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/2

---

Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 kindlaksmääratud kogustele teatavate Euroopa Liidu avatud kvootide alusel sealihasektori toodete puhul

2013/C 317/02

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 442/2009 (1) on avatud tariifikvoodid sealihasektori toodete importimiseks. 2013. aasta septembri seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2013 hõlmavad kvootide järjekorranumbritega 09.4038, 09.4170 ja 09.4204 puhul saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (2) artikli 7 lõike 4 teisele lausele lisatakse taotlemata kogused järgmiseks kvoodi alaperioodiks (1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014) kindlaksmääratud kogustele ning need on esitatud käesoleva teatise lisas.

---

(1)  ELT L 129, 28.5.2009, lk 13.

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

---

LISA

| Kvoodi järjekorranumber | Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 kindlaksmääratud kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 17 142 500 |
| 09.4170 | 2 461 000 |
| 09.4204 | 2 312 000 |

Kvoodi järjekorranumber

Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 kindlaksmääratud kogustele

(kilogrammides)

09.4038

17 142 500

09.4170

2 461 000

09.4204

2 312 000

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 31.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/3

---

NÕUKOGU OTSUS,

7. oktoober 2013,

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta

2013/C 317/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta, eelkõige selle artiklit 4 (1),

võttes arvesse Küprose valitsuse esitatud kandidatuuri,

võttes arvesse Läti valitsuse esitatud kandidatuuri,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 16. juuli 2012. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2012 kuni 17. septembrini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 16. juuli 2012. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2012 kuni 17. septembrini 2015.

| (2) | Arenduskeskuse haldusnõukogu valitsuse esindajate kategoorias on vabanenud üks Küprose liikmekoht seoses George PAPAGEORGIOU tagasiastumisega. |
| --- | --- |

(2)

Arenduskeskuse haldusnõukogu valitsuse esindajate kategoorias on vabanenud üks Küprose liikmekoht seoses George PAPAGEORGIOU tagasiastumisega.

| (3) | Arenduskeskuse haldusnõukogu valitsuse esindajate kategoorias on vabanenud üks Läti liikmekoht seoses Jānis GAIGALSi tagasiastumisega. |
| --- | --- |

(3)

Arenduskeskuse haldusnõukogu valitsuse esindajate kategoorias on vabanenud üks Läti liikmekoht seoses Jānis GAIGALSi tagasiastumisega.

| (4) | Eespool nimetatud arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed tuleks nimetada ametisse järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2015, |
| --- | --- |

(4)

Eespool nimetatud arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed tuleks nimetada ametisse järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2015,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga nimetatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmeteks järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2015 järgmised isikud:

VALITSUSE ESINDAJAD:

| KÜPROS | George PANAYIDES |
| --- | --- |
| LÄTI | Sanda LIEPIŅA |

KÜPROS

George PANAYIDES

LÄTI

Sanda LIEPIŅA

Luxembourg, 7. oktoober 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BERNATONIS

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  ELT C 228, 31.7.2012, lk 3.

2

---

Euroopa Komisjon

| 31.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/4

---

Euro vahetuskurss (1)

30. oktoober 2013

2013/C 317/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3755 |
| JPY | Jaapani jeen | 135,11 |
| DKK | Taani kroon | 7,4586 |
| GBP | Inglise nael | 0,85590 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,7820 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2347 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0800 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,742 |
| HUF | Ungari forint | 293,63 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7030 |
| PLN | Poola zlott | 4,1801 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4288 |
| TRY | Türgi liir | 2,7358 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4471 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4364 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6644 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6632 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7022 |
| KRW | Korea vonn | 1 456,81 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,5765 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3831 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6180 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 276,59 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,3290 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,340 |
| RUB | Vene rubla | 44,0089 |
| THB | Tai baat | 42,709 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0135 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,7178 |
| INR | India ruupia | 84,2320 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3755

JPY

Jaapani jeen

135,11

DKK

Taani kroon

7,4586

GBP

Inglise nael

0,85590

SEK

Rootsi kroon

8,7820

CHF

Šveitsi frank

1,2347

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0800

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,742

HUF

Ungari forint

293,63

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7030

PLN

Poola zlott

4,1801

RON

Rumeenia leu

4,4288

TRY

Türgi liir

2,7358

AUD

Austraalia dollar

1,4471

CAD

Kanada dollar

1,4364

HKD

Hongkongi dollar

10,6644

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6632

SGD

Singapuri dollar

1,7022

KRW

Korea vonn

1 456,81

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,5765

CNY

Hiina jüaan

8,3831

HRK

Horvaatia kuna

7,6180

IDR

Indoneesia ruupia

15 276,59

MYR

Malaisia ringit

4,3290

PHP

Filipiini peeso

59,340

RUB

Vene rubla

44,0089

THB

Tai baat

42,709

BRL

Brasiilia reaal

3,0135

MXN

Mehhiko peeso

17,7178

INR

India ruupia

84,2320

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 31.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/5

---

Komisjoni teatis teemal Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/48/EÜ, 18. juuni 2009, mänguasjade ohutuse kohta

(Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 317/05

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Esmakordne avaldamine EÜT/ELT | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2011+A2:2013
  Mänguasjade ohutus. Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused | Esmakordne avaldamine | EN 71-1:2011
  Märkus 2.1 | 30.9.2014 |
| CEN | EN 71-2:2011
  Mänguasjade ohutus. Osa 2: Süttivus | 21.7.2011 | | |
| CEN | EN 71-3:2013
  Mänguasjade ohutus. Osa 3: Teatud elementide migratsioon | 29.6.2013 | | |
| CEN | EN 71-4:2013
  Mänguasjade ohutus. Osa 4: Katsekomplektid keemiakatseteks ja samalaadseks tegevuseks | 28.5.2013 | | |
| CEN | EN 71-5:2013
  Mänguasjade ohutus. Osa 5: Keemilised mänguasjad (komplektid), välja arvatud katsekomplektid | 29.6.2013 | | |
| CEN | EN 71-8:2011
  Mänguasjade ohutus. Osa 8: Tegevusmänguasjad koduseks kasutamiseks | 19.10.2011 | | |
| CEN | EN 71-12:2013
  Mänguasjade ohutus. Osa 12: N-nitrosamiinid ja N-nitrosamiinideks muutuvad ained | 29.6.2013 | | |
| Cenelec | EN 62115:2005
  Elektrimänguasjad. Ohutus
  IEC 62115:2003 (Muudetud) + A1:2004 | 11.8.2011 | | |
| EN 62115:2005/A2:2011
  IEC 62115:2003/A2:2010 (Muudetud) | 11.8.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (11.8.2011) |
| EN 62115:2005/A11:2012 | 15.11.2012 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (15.11.2012) |
| EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013 | 29.6.2013 | | |
| EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011 | 19.10.2011 | | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Esmakordne avaldamine EÜT/ELT

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

CEN

EN 71-1:2011+A2:2013

Mänguasjade ohutus. Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused

Esmakordne avaldamine

EN 71-1:2011

Märkus 2.1

30.9.2014

CEN

EN 71-2:2011

Mänguasjade ohutus. Osa 2: Süttivus

21.7.2011

CEN

EN 71-3:2013

Mänguasjade ohutus. Osa 3: Teatud elementide migratsioon

29.6.2013

CEN

EN 71-4:2013

Mänguasjade ohutus. Osa 4: Katsekomplektid keemiakatseteks ja samalaadseks tegevuseks

28.5.2013

CEN

EN 71-5:2013

Mänguasjade ohutus. Osa 5: Keemilised mänguasjad (komplektid), välja arvatud katsekomplektid

29.6.2013

CEN

EN 71-8:2011

Mänguasjade ohutus. Osa 8: Tegevusmänguasjad koduseks kasutamiseks

19.10.2011

CEN

EN 71-12:2013

Mänguasjade ohutus. Osa 12: N-nitrosamiinid ja N-nitrosamiinideks muutuvad ained

29.6.2013

Cenelec

EN 62115:2005

Elektrimänguasjad. Ohutus

IEC 62115:2003 (Muudetud) + A1:2004

11.8.2011

EN 62115:2005/A2:2011

IEC 62115:2003/A2:2010 (Muudetud)

11.8.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(11.8.2011)

EN 62115:2005/A11:2012

15.11.2012

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(15.11.2012)

EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013

29.6.2013

EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011

19.10.2011

| Märkus 1. | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1.

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 2.1. | Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.1.

Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.2. | Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.2.

Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.3. | Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse |
| --- | --- |

Märkus 2.3.

Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse

| Märkus 3. | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

MÄRKUSED

| — | Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 (2) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

—

Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 (2) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas.

| — | Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest.

| — | Viited parandustele „.../AC:AAAA” avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud. |
| --- | --- |

—

Viited parandustele „.../AC:AAAA” avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

| — | Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Euroopa standardiorganisatsioon:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811, faks +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811, faks +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871, faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871, faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200, faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200, faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu)

(2)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 31.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/7

---

TEADE AVALIKE KONKURSSIDE KORRALDAMISE KOHTA

2013/C 317/06

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmised avalikud konkursid:

| — | OHIM/AD/01/13 – Administraatorid (AD 6) ja |
| --- | --- |

—

OHIM/AD/01/13 – Administraatorid (AD 6) ja

| — | OHIM/AST/02/13 – Assistendid (AST 3) |
| --- | --- |

—

OHIM/AST/02/13 – Assistendid (AST 3)

intellektuaalomandi valdkonnas.

Konkursiteated avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 31. oktoobri 2013. aasta väljaandes C 317 A 24 keeles.

Lisateavet saab EPSO veebilehelt http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 31.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/8

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 317/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„ALMENDRA DE MALLORCA” / „ALMENDRA MALLORQUINA” / „AMETLLA DE MALLORCA” / „AMETLLA MALLORQUINA”

EÜ nr: ES-PGI-0005-01037-11.09.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Almendra de Mallorca” / „Almendra Mallorquina” / „Ametlla de Mallorca” / „Ametlla Mallorquina”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Almendra de Mallorca” / „Almendra Mallorquina” / „Ametlla de Mallorca” / „Ametlla Mallorquina” on mandlipuu (Prunus amygdalus) vili, mis on ette nähtud inimtoiduks ja mida pakutakse toorelt või röstitult, kestaga või ilma.

Mandlid peavad turustamisel olema terved, veatud, kuivad ja puhtad, suurusega vähemalt 12 mm ristlõike kõige laiemas osas. Mandlid peavad olema seennakkusest, parasiitidest ja putukatest puutumata. Ühtlasi ei tohi need olla rääsunud ega omada kõrvalist lõhna ega maitset.

Mandleid võib turustada toorelt või röstituna. Mõlemal juhul võivad need olla kestaga või ilma.

Keemilised ja organoleptilised omadused

| 1. | Toored mandlid kestaga või ilma on mandlid, millelt on eemaldatud puine endokarp.






  — | Keemilised omadused






  — | Niiskusesisaldus: ≤ 6,5 %. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Toored mandlid kestaga või ilma on mandlid, millelt on eemaldatud puine endokarp.

—

Keemilised omadused

—

Niiskusesisaldus: ≤ 6,5 %.

| — | Rasvasisaldus: ≥ 55 % kuivaines. |
| --- | --- |

—

Rasvasisaldus: ≥ 55 % kuivaines.

| — | Oleiin- ja linoolhappe sisaldus: ≥ 88 % rasvade koguhulgast. |
| --- | --- |

—

Oleiin- ja linoolhappe sisaldus: ≥ 88 % rasvade koguhulgast.

| — | Organoleptilised omadused: toorel kestata mandlil on valge või vandlikarva läiketa pind ja viljaliha. Tekstuur on tihke, vähekleepuv ja õline. Maitse on kergelt magus ilma hapude või mõrude nüanssideta. Lõhn on tugev ja pähkline. Kestaga mandlite puhul katab vilja pruun ja katsumisel kare seemnekest. |
| --- | --- |

—

Organoleptilised omadused: toorel kestata mandlil on valge või vandlikarva läiketa pind ja viljaliha. Tekstuur on tihke, vähekleepuv ja õline. Maitse on kergelt magus ilma hapude või mõrude nüanssideta. Lõhn on tugev ja pähkline. Kestaga mandlite puhul katab vilja pruun ja katsumisel kare seemnekest.

| 2. | Röstitud mandlid on mandlid, millelt on eemaldatud puine endokarp ja mida on seejärel röstitud.






  — | Keemilised omadused






  — | Niiskusesisaldus: ≤ 2,0 %. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Röstitud mandlid on mandlid, millelt on eemaldatud puine endokarp ja mida on seejärel röstitud.

—

Keemilised omadused

—

Niiskusesisaldus: ≤ 2,0 %.

| — | Rasvasisaldus: ≥ 55 % kuivaines. |
| --- | --- |

—

Rasvasisaldus: ≥ 55 % kuivaines.

| — | Oleiin- ja linoolhappe sisaldus: ≥ 88 % rasvade koguhulgast. |
| --- | --- |

—

Oleiin- ja linoolhappe sisaldus: ≥ 88 % rasvade koguhulgast.

| — | Organoleptilised omadused: röstitud kestata mandlil on vanillikarva kuni helepruun pind ja viljaliha, läikiv pind ning mandel tundub katsumisel võine. Tekstuur on kõva, murduv ja krõmpsuv. Maitse on kergelt magus, ilma hapude või kootavate nootideta, röstimisega kaasneva veidi mõru nüansiga. Lõhn on tugev, rösti- ja karamellinootidega. Kestaga mandel on kaetud tumepruuni seemnekestaga, mida on lihtne eemaldada ja mille iseloomulikuks tunnuseks on rabedus. |
| --- | --- |

—

Organoleptilised omadused: röstitud kestata mandlil on vanillikarva kuni helepruun pind ja viljaliha, läikiv pind ning mandel tundub katsumisel võine. Tekstuur on kõva, murduv ja krõmpsuv. Maitse on kergelt magus, ilma hapude või kootavate nootideta, röstimisega kaasneva veidi mõru nüansiga. Lõhn on tugev, rösti- ja karamellinootidega. Kestaga mandel on kaetud tumepruuni seemnekestaga, mida on lihtne eemaldada ja mille iseloomulikuks tunnuseks on rabedus.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kaitstud geograafilise tähisega mandlite tootmine, ladustamine, koorimine, kesta eemaldamine ja röstimine peab toimuma Mallorca saarel.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Pakendamine tootmispiirkonnas on tootmisprotsessi viimane etapp ja see on väga oluline toote säilitamise ja selle iseloomulike kvaliteediomaduste tagamise seisukohast.

Kvaliteedi tagamiseks on oluline eraldada mandlid keskkonnast, kuna veesisalduse suurenemine muudaks nende keemilist koostist ja mõjutaks organoleptilisi omadusi. Ainus viis kvaliteedi tagamiseks on panna mandlid sobivatesse, hästi suletud nõudesse, mis võimaldavad kaitsta neid niiskuse eest. Seega on päritolupiirkonnas pakendamise eesmärk säilitada aja jooksul mandlite organoleptilised omadused.

Kaitstud geograafilise tähisega mandleid turustatakse ühesuguste omadustega partiidena pakendites, mis mahutavad kuni 25 kg mandleid.

Mandlid pakendatakse geograafilises tootmispiirkonnas. Nimetatud toimingute teostamine määratletud geograafilises piirkonnas on vajalik selleks, et

| 1. | säilitada iseloomulikud omadused ja tagada kvaliteet.
  Mallorcal on saare mandlite tootmise ja tarbimise osas pikaajaline traditsioon. Toote pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas aitab olulisel määral kaasa iseloomulike omaduste ja kvaliteedi tagamisele. Kaitstud geograafilise tähisega mandlite tootjad ja kontrolliasutus peavad rakendama kõnealuse toote transpordi, töötlemise ja pakendamisega seotud eeskirju ning jälgima nende täitmist. Oma kogemusele tuginedes on neil võimalik rakendada asjakohaseid meetodeid lõpptoote soovitud kvaliteedi tagamiseks. See tähendab, et määratletud geograafilise piirkonna tootjatel ja töötlejatel on kogemustest saadud teadmised, mille abil välditakse mandlite „Almendra de Mallorca” kvaliteeti halvendavaid toiminguid. Eelkõige jälgitakse, et ei esineks mõrusid ega katkiseid mandleid, rääsumist ega hallitust.
  Organoleptilised omadused eristavad Mallorca mandleid muudest mandlitest. Kuna Mallorca on saar, siis tuleb pakendamata mandlite tootmispiirkonnast väljapoole viimiseks transportida neid pikemat aega mööda merd. Seega võivad kvaliteeti mõjutada niiskus ja temperatuur, mis tekitavad pehmenemist ja/või rääsumist, muutes sellega tekstuuri, maitset, lõhna ja nii ka lõplikku kvaliteeti; |
| --- | --- |

1.

säilitada iseloomulikud omadused ja tagada kvaliteet.

Mallorcal on saare mandlite tootmise ja tarbimise osas pikaajaline traditsioon. Toote pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas aitab olulisel määral kaasa iseloomulike omaduste ja kvaliteedi tagamisele. Kaitstud geograafilise tähisega mandlite tootjad ja kontrolliasutus peavad rakendama kõnealuse toote transpordi, töötlemise ja pakendamisega seotud eeskirju ning jälgima nende täitmist. Oma kogemusele tuginedes on neil võimalik rakendada asjakohaseid meetodeid lõpptoote soovitud kvaliteedi tagamiseks. See tähendab, et määratletud geograafilise piirkonna tootjatel ja töötlejatel on kogemustest saadud teadmised, mille abil välditakse mandlite „Almendra de Mallorca” kvaliteeti halvendavaid toiminguid. Eelkõige jälgitakse, et ei esineks mõrusid ega katkiseid mandleid, rääsumist ega hallitust.

Organoleptilised omadused eristavad Mallorca mandleid muudest mandlitest. Kuna Mallorca on saar, siis tuleb pakendamata mandlite tootmispiirkonnast väljapoole viimiseks transportida neid pikemat aega mööda merd. Seega võivad kvaliteeti mõjutada niiskus ja temperatuur, mis tekitavad pehmenemist ja/või rääsumist, muutes sellega tekstuuri, maitset, lõhna ja nii ka lõplikku kvaliteeti;

| 2. | tagada toote jälgitavus ja päritolu.
  Kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemiga tagatakse toote päritolu ja jälgitavus tingimusel, et toode on ette valmistatud, töödeldud ja pakendatud saarel, kuid mitte siis, kui nimetatud toimingud on teostatud väljaspool tootmispiirkonda.
  Mandlid võivad hõlpsasti seguneda muud päritolu mandlitega ning seega, kui neid oleks lubatud töödelda ja pakendada ka väljaspool määratletud tootmispiirkonda, satuks ohtu kaitstud geograafilise tähisega mandlite tagatud päritolu. |
| --- | --- |

2.

tagada toote jälgitavus ja päritolu.

Kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemiga tagatakse toote päritolu ja jälgitavus tingimusel, et toode on ette valmistatud, töödeldud ja pakendatud saarel, kuid mitte siis, kui nimetatud toimingud on teostatud väljaspool tootmispiirkonda.

Mandlid võivad hõlpsasti seguneda muud päritolu mandlitega ning seega, kui neid oleks lubatud töödelda ja pakendada ka väljaspool määratletud tootmispiirkonda, satuks ohtu kaitstud geograafilise tähisega mandlite tagatud päritolu.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Kõikide kaitstud geograafilise tähisega turustatavate mandlite pakendite märgisel peab olema järgmine teave:

| 1. | kaitstud geograafilise tähise nimetus; |
| --- | --- |

1.

kaitstud geograafilise tähise nimetus;

| 2. | märge „Indicación Geográfica Protegida” (kaitstud geograafiline tähis) või logo IGP (KGT) ning |
| --- | --- |

2.

märge „Indicación Geográfica Protegida” (kaitstud geograafiline tähis) või logo IGP (KGT) ning

| 3. | tähtnumbrilise koodiga märge (järjestikune nummerdus). |
| --- | --- |

3.

tähtnumbrilise koodiga märge (järjestikune nummerdus).

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmine, ladustamine, koorimine, kesta eemaldamine, röstimine ja pakendamine toimub kogu Mallorca saarel, mis asub Hispaanias Baleaaride autonoomses piirkonnas.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Mallorca saarel mandlite tootmiseks sobivad mullad on lubjakivirohked, keskmise tihedusega kuni tiheda koostisega ja seal leidub rohkelt kive; mullas on väga vähe orgaanilist ainet. Mulla pH on pigem leeliseline, sisaldades rohkelt kaltsiumkarbonaati. Muld paikneb horisontaalsete kihtidena, mille vahele on kogunenud peeneteraline savi ja kuhu mandlipuude juurtel on võimalik suurepäraselt ligi pääseda. Iseloomulik on ka keskmine sademete hulk ja palju päikesekiirgust.

Piirkonna tootjate panusega seoses tuleb märkida, et üks Mallorca mandlikasvatuse iseloomulikke jooni on see, et seemnete paljundamisega on tegeldud kauem kui mujal Hispaanias ning esimeste pookokste jaoks kasutati omamaiseid sorte. Sellega on aidatud kaasa sortide mitmekesisusele ja tõsiasjale, et enamik Mallorcal kasvatatavatest sortidest erinevad mujal Hispaanias kasutatavatest sortidest. Mallorca põllumehed on tavapäraselt valinud sorte, mis annavad võisemaid ja aromaatsemaid mandleid ning mis kohanduvad paremini saare kliima- ja mullastikutingimustega.

Ajalooliselt ulatub mandlikasvatus Mallorcal tagasi vanade roomlaste aega ja arvatavasti olid just nemad mandlikasvatuse saarele toojad. 18. sajandil laienes mandlikasvatus märkimisväärselt ja 19. sajandil tõi viinapuu-lehetäide rünnak viinapuuistandikes kaasa viinapuude asendamise mandlipuudega, mida hakati massiliselt istutama. Tänapäeval on õitsevad mandlipuud osa saare talvemaastikust.

5.2.   Toote eripära

Mandlid „Almendra de Mallorca” eristuvad suure rasvasisalduse (> 55 %) ning oleiin- ja linoolhappe osakaalu (vähemalt 88 %) poolest. Tegemist on madala sulamispunktiga rasvhapetega, mis muutuvad mälumise ajal vedelaks. Nimetatud teguritest tuleneb toote võisus ja iseloomulik tugev aroom.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Seos mandlite ja geograafilise päritolu vahel tuleneb nimede „Almendra de Mallorca”, „Almendra Mallorquina”, „Ametlla de Mallorca” ja „Ametlla Mallorquina” mainest. Nimetatud mainet on toode kogunud sajandite vältel tänu oma organoleptilistele omadustele ning majanduslikule ja kulinaarsele tähtsusele.

Mandlite mainet kinnitavad Mallorca tarbijate ülistavad hinnangud: 2010. aastal asutuse Instituto de Calidad Agroalimentaria de las Islas Baleares (Baleaari saarte põllumajanduse ja toiduainete kvaliteedi instituut) teostatud tarbijauuringu tulemustest nähtus, et 52,4 % mandlitarbijatest leiab, et Mallorca mandlid on kvaliteetsemad, ning 93,3 % kõnealuse hinnangu andjatest leidis, et kvaliteet tuleneb tuntavamast maitsest.

Mallorca mandlite tähtsust ja mainet tõendavad ka arvukad olemasolevad bibliograafilised viited. Mõned näited: Fernando Fulgosio teos „Crónica de las Islas Baleares” (1870), Pedro Estelrichi teos „El almendro y su cultivo en el mediodía de España e Islas Baleares” (1907) ning „Historia económica de España, siglos X-XX”, autoriteks Francisco Comín, Mauro Hernández ja Enrique Llopis. Ertshertsog Luis Salvadori teoses „Die Balearen” (1869) tuuakse esile Mallorca mandlite tähtsust saare majandustegevuses. Põllumajanduse ja selle kõrvalvaldkondade teooriat ja praktikat ühendava ajakirja „El Agricultor Balear”25. juuni 1892. aasta 5. numbris kirjutati, et mandlisordid, mida esitles Gabriel Fuster Barcelona maailmanäitusel, pärinesid kõikjalt Mallorcalt ja avaldasid messil sellist muljet, et žürii andis neile kuldmedali. Kogumiku Panorama Balear (1953) 20. numbris pealkirjaga „Economía Balear” väidab Antoni Colom, et mandlid on Mallorca saare kõige kindlam sissetulekuallikas. 1941. aastal turustati Hispaanias 1 698 219 kg mandleid, millest 1 140 616 kg pärines Mallorcalt. F. Saura-Calixto sõnul (1979) moodustasid Mallorca mandlid 70ndatel 50 % kogu riigi mandlitoodangust.

Samuti on arvukalt kirjalikke viiteid, mis kinnitavad katalaanikeelsete nimede „Ametlla de Mallorca” / „Ametlla Mallorquina” mainet. Esimene viide, mis pärineb 6. jaanuarist 1593, on Llucmajori linnaarhiivis (Revista de la Cámara Agrícola Balear, III aastakäik, number 11, 1901); samuti leidub Teodoro Llorente Olivarese teoses Llibret de Versos (1884) eri viiteid, mis on seotud nimega „Ametlla de Mallorca”, nagu on osutatud katalaani-valencia-baleaari sõnastikus, mille autorid on Mossen Alcover ja Francesc de Borja Moll (1930). Mallorca munga Jaume Martí i Oliveri retseptiraamatus, mille on koostanud Joan Miralles i Catalina Cantallops (1989), tuuakse esile, et „Ametlla de Mallorca” oli Mallorca köögis olulise koostisainena kasutusel juba 17. sajandil. Ka Baleaaride valitsuse koostatud raamatus „Aliments de les Balears” (1993) rõhutatakse mandlite „Ametlla Mallorquina” kasvatuse laienemist 18. sajandil. Baleaari saarte ülikoolis 1994. aastal tehtud uuringus „Caracterización, valoración nutricional y estudio de la importancia para la salud de algunos alimentos tradicionales de la zona 5B de la Comunidad Autónoma de las Islas Baleares” (Baleaari saarte autonoomse piirkonna tsooni 5B teatavate traditsiooniliste toiduainete iseloomustus, toitumisalane hinnang ja tervisele avalduva mõju uuring) kirjeldatakse mandleid „Ametlla Mallorquina” Mallorca saare traditsioonilise tootena. Eriti oluline on tsitaat trükises Les Illes a la taula (avaldanud Baleaari saarte valitsus, 2001), kus rõhutatakse, et mandlitel „Ametlla Mallorquina” on suurem rasva- ja suhkrusisaldus kui Kalifornia mandlitel ning seepärast on neil ka rohkem maitset.

Muud viited osutavad Mallorca mandlite kasutamisele köögis ja tõstavad esile tõsiasja, et nimetatud tootel on olnud suur mõju saare toiduvalmistamiskultuurile, olles juba sajandeid osa sealsest kulinaarsest pärandist. Kulinaarses kontekstis viidatakse sageli nii toorestele kui ka röstitud Mallorca mandlitele. Näiteks Mallorca munga Jaume Martí y Oliveri retseptiraamatus mainitakse Mallorca mandleid 17. sajandi Mallorca köögis kasutatud koostisainena. Mallorca mandlite ja tippkulinaaria vahelist seost võib kohata paljudes teostes, nagu Antoni Esteva Oliveri teos „Libro de Recetas de Can Esteva” (1862), Luis Ripolli „Nuestra Cocina” ja Catalina Juan del Corrali „Repostería Balear” (1987). Ertshertsog Luis Salvadori teoses „Die Balearen” (1869) mainitakse mitmesuguseid levinud toite, mis sisaldasid kas tooreid või röstitud Mallorca mandleid. Mateo Jaume de Ca’n Joan de S'Aigo (1884–1885) retseptiraamatus pealkirjaga „Libro de Jelats” räägitakse Mallorca saare kõige traditsioonilisemast jäätisest – mandlijäätisest.

Mandlite „Almendra de Mallorca” hea maine tuleneb ka nende organoleptilistest omadustest, mille määrab kindlaks toote keemiline koostis. Toote koostises on eriti märkimisväärne suur rasvasisaldus ja rasvhapete koostise profiil, mida iseloomustab oleiin- ja linoolhappe sisaldus, mis ületab 88 % rasvade kogusisaldusest. Kuna tootel on suur rasvasisaldus ja 88 %-l rasvhapetest on madal sulamispunkt (alla 15 °C), muutuvad rasvhapped mandleid suus mäludes vedelaks. Mõlemad tegurid määravad nimetatud mandlite iseloomuliku võisuse ja tugeva aroomi, millel põhineb toote maine.

Nimetatud eristavad füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused tulenevad otseselt toote geograafilise tootmispiirkonna kliima- ja mullastikutingimustest. Lubjakivirohketest vähese orgaanilise aine sisaldusega muldadest, keskmisest sademete hulgast ja rohkest päikesekiirgusest tulenevalt on tootlikkus hektari kohta madal, kuid toote keskmine rasvasisaldus on kõrge (59 %), mis on rohkem kui muude piirkondade mandlitel. Seda tõsiasja kinnitas Baleaari saarte ülikoolis 2010. aastal teostatud uuring.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.caib.es/sacmicrofront/contenido.do?mkey=M63&lang=CA&cont=46322

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---

| 31.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/13

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

2013/C 317/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„MIELE VARESINO”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0990-24.04.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Miele Varesino”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.4. | Muud loomset päritolu tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a. või) jne) |
| --- | --- |

Klass 1.4.

Muud loomset päritolu tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a. või) jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega tähistatava toote kirjeldus

„Miele Varesino” on taimelt Robinia pseudoacacia L. (harilik robiinia) korjatud üheliigiline mesi.

Füüsikalised ja keemilised näitajad

Mee „Miele Varesino” omadused peavad vastama järgmistele füüsikalistele ja keemilistele näitajatele: hüdroksümetüülfulfuraali (HMF) sisaldus peab toote turule laskmisel olema väiksem kui 15 mg/kg ning vee sisaldus ei tohi ületada 17,50 %.

Organoleptilised näitajad

Mee „Miele Varesino” organoleptilised näitajad on esitatud allpool.

| | Värvus: läbipaistev, peaaegu värvitust kuni õlgkollaseni. |
| --- | --- |

Värvus: läbipaistev, peaaegu värvitust kuni õlgkollaseni.

| | Lõhn: meele iseloomulik õrn ja pehme lõhn, ilma teravalt eristuva iseloomuliku lõhnata. |
| --- | --- |

Lõhn: meele iseloomulik õrn ja pehme lõhn, ilma teravalt eristuva iseloomuliku lõhnata.

| | Maitse: väga magus. |
| --- | --- |

Maitse: väga magus.

| | Lõhna varjund: õrn suhkrune vanilli lõhn. |
| --- | --- |

Lõhna varjund: õrn suhkrune vanilli lõhn.

| | Füüsikaline olek: tavaliselt vedel, kristalliseerub harva ja tavaliselt väga aeglaselt. |
| --- | --- |

Füüsikaline olek: tavaliselt vedel, kristalliseerub harva ja tavaliselt väga aeglaselt.

Õietolmu omadused

| | Mee „Miele Varesino” on mesilased korjanud hariliku robiinia õitest. Õietolmu kvalitatiivse analüüsiga tehakse kindlaks, et mesi pärineb hariliku robiinia õitest. |
| --- | --- |

Mee „Miele Varesino” on mesilased korjanud hariliku robiinia õitest. Õietolmu kvalitatiivse analüüsiga tehakse kindlaks, et mesi pärineb hariliku robiinia õitest.

| | „Miele Varesino” peab sisaldama üle 25 % hariliku robiinia õietolmu sellisest õienektari kogumist, mille hulka ei loeta nektarit mittesisaldavat õietolmu ja saasteks loetavat õietolmu. |
| --- | --- |

„Miele Varesino” peab sisaldama üle 25 % hariliku robiinia õietolmu sellisest õienektari kogumist, mille hulka ei loeta nektarit mittesisaldavat õietolmu ja saasteks loetavat õietolmu.

Esindusklass PK/10 g väiksem kui 20 000 (keskmine 9 500).

Valdavalt on hariliku robiinia õietolmuga kaasneva õietolmu kogum järgmine: nektarit mittesisaldavad liigid: Palma Trachycarpus fortunei, Ilex aquifolium, Graminaceae, Fraxinus, Quercus robur, Rumex, Sambucus nigra, Chelidonium, Luzula, Actinidia, Pinaceae; nektarit sisaldavad liigid: Acer, Prunus f., Salix, Trifolium repens ja Castanea sativa (leidub alati õietolmu kogumis), Aesculus, Gleditsia, Liriodendron.

„Miele Varesino” ei tohi sisaldada järgmiste liikide õietolmu: Loranthus europaeus, Hedysarum coronarium, Onobrychis.

3.3.   Toore (ainult töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Loomasööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Mesilaste valgusöödana on keelatud kasutada õietolmu, mis ei ole kohalikku päritolu.

3.5.   Tootmisetapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid, nii korje kui ka vurritamine ja tarbimiseks ettevalmistamine toimuvad Varese provintsis.

3.6.   Viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad

Mesi on nn elav toode ja sõltub väga ümbritsevast keskkonnast. Mesi on väga hügroskoopne, tundlik temperatuurimuutuste ja valguse suhtes. Seetõttu on tähtis, et mesi valmiks ja seda pakendataks mee tootmispiirkonnas, et mett ei veetaks ega toimetataks ühest kohast teise enne pakendamist, et mee kvaliteet, värskus ja säilivus ei saaks kahjustatud.

3.7.   Märgistamise erieeskirjad

Märgisel tuleb esitada järgmised andmed:

| — | nimetus „Miele Varesino”; |
| --- | --- |

—

nimetus „Miele Varesino”;

| — | lühend „DOP” (KPN) ja väljakirjutatult „Denominazione di origine protetta” (Kaitstud päritolunimetus); |
| --- | --- |

—

lühend „DOP” (KPN) ja väljakirjutatult „Denominazione di origine protetta” (Kaitstud päritolunimetus);

| — | Euroopa Liidu sümbol; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu sümbol;

| — | toote logo; |
| --- | --- |

—

toote logo;

| — | säilitamisjuhised: „hoida jahedas kuivas kohas, valguse eest kaitstult”; |
| --- | --- |

—

säilitamisjuhised: „hoida jahedas kuivas kohas, valguse eest kaitstult”;

| — | säilivusaeg: „parim enne: kuu ja aasta” – mitte üle 36 kuu pärast vurritamist. |
| --- | --- |

—

säilivusaeg: „parim enne: kuu ja aasta” – mitte üle 36 kuu pärast vurritamist.

Toodet „Miele Varesino” pakendatakse metallkaanega suletavatesse klaaspurkidesse; metallkaanel on toote logoga märgis.

Märgiseid antakse tootjatele, kes on kinnitanud, et nad täidavad täielikult tootenõudeid ja võimaldavad kontrollimist.

Toodet võib pakendada ka kehtivatele õigusaktidele vastava nõuetekohase märgisega varustatud ja sobivast materjalist kottidesse, toosidesse ning ühekordse annusena tarbimiseks mõeldud pakenditesse.

Robiiniamee „Miele Varesino” logo, mis on esitatud allpool, koosneb joonise keskel valgel taustal olevast kolmest kollakaspunasest kuusnurgast, millest sirutub ülespoole viie õielehega mettandev õis; selle kõrval on kujutatud kolme helesinist mäge, mille all on järve sümboliseerivad kahaneva paksusega helesinised jooned; joonist ümbritseb kollane äär, millele on siniste tähtedega kirjutatud „MIELE VARESINO D.O.P”. ja „di acacia” (robiiniast); kollast äärt ümbritseb kollakaspunane serv.

Image

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Mee tootmise piirkond ulatub Alpide jalamilt Ticino jõe ja Olona jõe ning Maggiore järve ja Lugano järve vahele. See piirkond vastab Varese provintsi alale.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilisele piirkonnale iseloomulik parasvöötme mandriline kliima suhteliselt väikeste temperatuurikõikumistega nii suvel kui ka talvel on tingitud järvede ühtlustavast toimest. Sellised tingimused loovad piirkonna eripära ja soodustavad teatavate puuliikide, sealhulgas ka eksootiliste liikide kasvamist.

Kuna järved muudavad kliima pehmemaks, on kevad siin varasem kui Milano piirkonnas ja õitsemisaeg on päikeselistel nõlvadel pikem ja rikkalikum.

Varese piirkonnas on laialdaselt levinud peamine mesilaste korjetaim harilik robiinia (Robinia pseudoacacia L.), mis kasvab vähemtähtsatel põllumajanduslikel maadel ja on põhiliik paljudel metsaaladel.

Hariliku robiinia (Robinia pseudoacacia L.) õitsemisajal ei ole Varese provintsis teisi nektarit andvaid taimi, mis nii rikkalikult õitseksid. Hariliku robiinia õitsemisaeg on suuremal osal Varese piirkonnast järkjärguline ja kestab kaua, sest seal on pikad lõunasse avatud päikeselised orud, nagu Ticino ja Olona ääres, mida mäed tuulte eest kaitsevad.

Varese provintsi taimestik on seetõttu kujunenud välja topograafiliste, klimaatiliste, mullastikutingimuste ja inimtegevuse koosmõjul.

Ajavahemikul XVII kuni XX sajandini ehitati piirkonda palju suurte parkidega villasid ning sinna toodi kaunistuseks haruldasi ilutaimi, mis on ajapikku tänu sobivale kliimale levinud nii ümbruskonna aedadesse kui ka alusmetsa.

Varese piirkonnas on mesindus olnud laialt levinud tegevusala, millega on tegelnud peamiselt talupidajad, kuid seda on viljelenud ka sama piirkonna kirikuringkonnad ning see on paelunud ka selliseid inimesi, kes tegelevad uurimistööga.

Möödunud sajandi alguses innustas soodsatest keskkonnatingimustest põhjustatud hariliku robiinia kiire levik Varese piirkonna metsades kohalikke mesinikke pühenduma robiiniamee tootmisele, sest robiiniamesi erines teistest samas piirkonnas varem toodetud meeliikidest oma eriliste organoleptiliste ja füüsikaliste näitajate poolest.

Sellest alates on kõnealuses piirkonnas mesindus kiiresti arenenud ja toimunud on spetsialiseerumine mee, eelkõige robiiniamee tootmisele ning robiiniameest on saanud Varese provintsi kõige silmapaistvam toode.

Kutseliseks on mesindus kõnealuses piirkonnas muutunud järk-järgult, alates uute mesilastarutüüpide ja uute tootmisviiside katsetamisest.

Mee tootmisviiside edendamise käigus on harrastusmesindusest saanud kutseala, kus alustati esimestest katsetustest asendada tavapärased mesilastarud kaasaegsetega ja võeti kasutusele meevurrid; see võimaldas toota ühe taimeliigi mett ja tühjendada teisaldatavates raamides paiknevaid kärgi ilma raame kahjustamata.

Töö on jätkunud selliste mesilasrasside valimisega, mis on kõige suurema tootlikkusega ja kõige haiguskindlamad, et saavutada Varese mee parem kvaliteet ja saagikus.

5.2.   Toote eripära

„Miele Varesino” on väga puhas robiinia üheliigimesi, sest on valminud hariliku robiinia nektarist ja õietolmust, sisaldades siiski vähesel määral ka ilutaimede õietolmu.

Robiiniamee settes leidub nektarit sisaldavate ja nektarit mittesisaldavate taimede õietolmu sellisel määral, nagu on esitatud punktis 3.2.

Robiiniamesi on eriti vedel, väga heleda värvusega, läbipaistev, värvitust kuni õlgkollaseni, lõhn on õrn ja peen ning sellel ei ole teravaid kõrvallõhnu, maitse on väga magus. Lõhna varjund on õrn suhkrune, vanilli lõhna meenutav.

Mee „Miele Varesino” eripära on ka asjaolu, et selles ei leidu esparseti (Onobrychis), kroon-magusristiku (Hedysarum coronarium) ja – mis eriti tähtis – euroopa rihmvõõriku (Loranthus europaeus) õietolmu, sest nagu kinnitavad tunnustatud botaanikute uuringud, ei leidu seda taime kõnealuse mee tootmise piirkonnas.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähisega) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kuna harilik robiinia Robinia pseudoacacia L. õitseb kõnealuses geograafilises piirkonnas laialdasel alal rikkalikult ja kaua, on see soodustanud mesinduse arengut ja juba vähemalt poolteist sajandit on mett „Miele Varesino” edukalt toodetud. Hariliku robiinia Robinia pseudoacacia L. laialdane levik Varese provintsi metsades on edendanud kohalikku mesindust, st mee tootmisviise, mesilaste tõuaretust ja mesilaste pidamist.

Ajapikku on mesindusega hakatud üha enam tegelema, sellega tegelevad nii harrastajad, poolkutselised kui ka kutselised mesinikud, millest annab tunnistust tarude arvu kasv Varese metsades hariliku robiinia õitsemisajal. Huvi suurenemine on tingitud sellest, et võrreldes teiste piirkondadega, kus ka toodetakse robiiniamett, ei ole kõnealuses piirkonnas teisi põllumajanduskultuure või metsikult kasvavaid taimi, mille õitsemine võiks mõjutada robiiniamee omadusi, seega on mesi puhtam ja vastab rohkem tüüpilise robiiniamee nõuetele.

Lisaks sellele võimaldab see geograafiline piirkond oma kliima- ja keskkonnatingimustega toota kõnealusele piirkonnale eriomast mett, mis erineb kõikidest mujal toodetud meeliikidest. Selle piirkonna aedades ja parkides tavapäraselt kasvatatavad ilutaimed annavad oma õietolmu kaudu tootele „Miele Varesino” eripära, mille poolest kõnealune mesi erineb mujal Lombardias toodetavast meest. Selliste taimeliikide olemasolu tagab toote „Miele Varesino” iseloomulikud organoleptilised omadused, eelkõige lõhna, mis pärineb igihaljaste taimede (Ilex aquifolium, Trachycarpus fortunei) õietolmust.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Miele Varesino” tunnustamise ettepaneku 22. detsembri 2011. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 297. Spetsifikaadi tekst on kättesaadav järgmise lingi kaudu:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it), klõpsates nupul „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel nupul „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---