# Eiropas Savienības C 251E/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.CE2013.251.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 251E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 31. augusts |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.CE2013.251.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 251E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 31. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2012.–2013. GADA SESIJA2012. gada 13.–15. marts plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 152 E, 30.5.2012.PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Otrdiena, 2012. gada 13. marts |
| 2013/C 251E/01 | Sieviešu un vīriešu līdztiesība Eiropas Savienībā — 2011. gadsEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2011. gads (2011/2244(INI)) | 1 |
| 2013/C 251E/02 | Sieviešu līdzdalība politisko lēmumu pieņemšanāEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par sieviešu līdzdalību politisko lēmumu pieņemšanā — kvalitāti un līdztiesību (2011/2295(INI)) | 11 |
| 2013/C 251E/03 | Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtu papildināšana attiecībā uz darbinieku iesaistīšanuEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtu papildināšanu attiecībā uz darbinieku iesaistīšanu (2011/2116(INI)) | 18 |
| 2013/C 251E/04 | Boloņas processEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas Savienības iestāžu ieguldījumu Boloņas procesa konsolidācijā un progresā (2011/2180(INI)) | 24 |
| 2013/C 251E/05 | Eiropas statistikaEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas statistikas kvalitātes pārvaldību (2011/2289(INI)) | 33 |
| | Trešdiena, 2012. gada 14. marts |
| 2013/C 251E/06 | 2013. gada budžeta vispārējās vadlīnijas, III iedaļa — KomisijaEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par vispārējām vadlīnijām 2013. gada budžeta sagatavošanai, III iedaļa — Komisija (2012/2000(BUD)) | 37 |
| 2013/C 251E/07 | Apmācība tieslietu jomāEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par apmācību tieslietu jomā (2012/2575(RSP)) | 42 |
| 2013/C 251E/08 | Bērnu darba izmantošana kakao nozarēEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par bērnu darba izmantošanu kakao nozarē (2011/2957(RSP)) | 45 |
| 2013/C 251E/09 | Risinājumi diabēta izplatības problēmai Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par ES diabēta epidēmijas novēršanu (2011/2911(RSP)) | 47 |
| 2013/C 251E/10 | Paplašināšanās ziņojums attiecībā uz Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas RepublikuEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par 2011. gada progresa ziņojumu par Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (2011/2887(RSP)) | 52 |
| 2013/C 251E/11 | Paplašināšanās ziņojums attiecībā uz IslandiEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par Islandes 2011. gada progresa ziņojumu (2011/2884(RSP)) | 61 |
| 2013/C 251E/12 | Paplašināšanās ziņojums attiecībā uz Bosniju un HercegovinuEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par Bosnijas un Hercegovinas 2011. gada progresa ziņojumu (2011/2888(RSP)) | 66 |
| | Ceturtdiena, 2012. gada 15. marts |
| 2013/C 251E/13 | Konkurētspējīga ekonomika ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadāEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā (2011/2095(INI)) | 75 |
| 2013/C 251E/14 | Diskriminējošas tīmekļa vietnes un valdību reakcijaEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par diskriminējošām tīmekļa vietnēm un valdību reakcijām (2012/2554(RSP)) | 88 |
| 2013/C 251E/15 | Krievijas prezidenta vēlēšanu rezultātiEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par Krievijas prezidenta vēlēšanu rezultātiem (2012/2573(RSP)) | 91 |
| 2013/C 251E/16 | KazahstānaEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par Kazahstānu (2012/2553(RSP) | 93 |
| 2013/C 251E/17 | Stāvoklis NigērijāEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par stāvokli Nigērijā (2012/2550(RSP)) | 97 |
| 2013/C 251E/18 | Sestais Pasaules Ūdens forumsEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par sesto Pasaules Ūdens forumu Marseļā 2012. gada 12.–17. martā (2012/2552(RSP)) | 102 |
| 2013/C 251E/19 | Cilvēku tirdzniecība Sinajā, jo īpaši Solomon W. lietaEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par cilvēku tirdzniecību Sinajā, jo īpaši Solomon W. lietu (2012/2569(RSP)) | 106 |
| 2013/C 251E/20 | Palestīna — Izraēlas bruņoto spēku veiktā kratīšana Palestīnas televīzijas stacijāsEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par Palestīnu: Izraēlas spēku reidi palestīniešu televīzijas kanālos (2012/2570(RSP)) | 109 |
| 2013/C 251E/21 | Cilvēktiesību pārkāpumi BahreināEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par cilvēktiesību pārkāpumiem Bahreinā (2012/2571(RSP)) | 111 |
| 2013/C 251E/22 | Zinātniskās darbībspējas veidošana Āfrikā — Eiropas un Āfrikas partnerattiecību veicināšana radioastronomijas jomāEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta deklarācija par zinātniskās darbībspējas veidošanu Āfrikā — Eiropas un Āfrikas partnerattiecību veicināšana radioastronomijas jomā | 115 |
| 2013/C 251E/23 | Kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošana Eiropas Savienībā, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumuEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta deklarācija par kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošanu Eiropas Savienībā, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumu | 116 |
| 2013/C 251E/24 | Programmas Šahs skolā ieviešana Eiropas Savienības skolu izglītības programmāsEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta deklarācija par programmas Šahs skolā ieviešanu Eiropas Savienības skolu izglītības programmās | 116 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2012.–2013. GADA SESIJA2012. gada 13.–15. marts plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 152 E, 30.5.2012.PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2012. gada 13. marts

2013/C 251E/01

Sieviešu un vīriešu līdztiesība Eiropas Savienībā — 2011. gadsEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2011. gads (2011/2244(INI))

1

2013/C 251E/02

Sieviešu līdzdalība politisko lēmumu pieņemšanāEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par sieviešu līdzdalību politisko lēmumu pieņemšanā — kvalitāti un līdztiesību (2011/2295(INI))

11

2013/C 251E/03

Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtu papildināšana attiecībā uz darbinieku iesaistīšanuEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtu papildināšanu attiecībā uz darbinieku iesaistīšanu (2011/2116(INI))

18

2013/C 251E/04

Boloņas processEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas Savienības iestāžu ieguldījumu Boloņas procesa konsolidācijā un progresā (2011/2180(INI))

24

2013/C 251E/05

Eiropas statistikaEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas statistikas kvalitātes pārvaldību (2011/2289(INI))

33

Trešdiena, 2012. gada 14. marts

2013/C 251E/06

2013. gada budžeta vispārējās vadlīnijas, III iedaļa — KomisijaEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par vispārējām vadlīnijām 2013. gada budžeta sagatavošanai, III iedaļa — Komisija (2012/2000(BUD))

37

2013/C 251E/07

Apmācība tieslietu jomāEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par apmācību tieslietu jomā (2012/2575(RSP))

42

2013/C 251E/08

Bērnu darba izmantošana kakao nozarēEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par bērnu darba izmantošanu kakao nozarē (2011/2957(RSP))

45

2013/C 251E/09

Risinājumi diabēta izplatības problēmai Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par ES diabēta epidēmijas novēršanu (2011/2911(RSP))

47

2013/C 251E/10

Paplašināšanās ziņojums attiecībā uz Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas RepublikuEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par 2011. gada progresa ziņojumu par Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (2011/2887(RSP))

52

2013/C 251E/11

Paplašināšanās ziņojums attiecībā uz IslandiEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par Islandes 2011. gada progresa ziņojumu (2011/2884(RSP))

61

2013/C 251E/12

Paplašināšanās ziņojums attiecībā uz Bosniju un HercegovinuEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par Bosnijas un Hercegovinas 2011. gada progresa ziņojumu (2011/2888(RSP))

66

Ceturtdiena, 2012. gada 15. marts

2013/C 251E/13

Konkurētspējīga ekonomika ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadāEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā (2011/2095(INI))

75

2013/C 251E/14

Diskriminējošas tīmekļa vietnes un valdību reakcijaEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par diskriminējošām tīmekļa vietnēm un valdību reakcijām (2012/2554(RSP))

88

2013/C 251E/15

Krievijas prezidenta vēlēšanu rezultātiEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par Krievijas prezidenta vēlēšanu rezultātiem (2012/2573(RSP))

91

2013/C 251E/16

KazahstānaEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par Kazahstānu (2012/2553(RSP)

93

2013/C 251E/17

Stāvoklis NigērijāEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par stāvokli Nigērijā (2012/2550(RSP))

97

2013/C 251E/18

Sestais Pasaules Ūdens forumsEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par sesto Pasaules Ūdens forumu Marseļā 2012. gada 12.–17. martā (2012/2552(RSP))

102

2013/C 251E/19

Cilvēku tirdzniecība Sinajā, jo īpaši Solomon W. lietaEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par cilvēku tirdzniecību Sinajā, jo īpaši Solomon W. lietu (2012/2569(RSP))

Solomon W.

Solomon W.

106

2013/C 251E/20

Palestīna — Izraēlas bruņoto spēku veiktā kratīšana Palestīnas televīzijas stacijāsEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par Palestīnu: Izraēlas spēku reidi palestīniešu televīzijas kanālos (2012/2570(RSP))

109

2013/C 251E/21

Cilvēktiesību pārkāpumi BahreināEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par cilvēktiesību pārkāpumiem Bahreinā (2012/2571(RSP))

111

2013/C 251E/22

Zinātniskās darbībspējas veidošana Āfrikā — Eiropas un Āfrikas partnerattiecību veicināšana radioastronomijas jomāEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta deklarācija par zinātniskās darbībspējas veidošanu Āfrikā — Eiropas un Āfrikas partnerattiecību veicināšana radioastronomijas jomā

115

2013/C 251E/23

Kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošana Eiropas Savienībā, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumuEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta deklarācija par kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošanu Eiropas Savienībā, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumu

116

2013/C 251E/24

Programmas Šahs skolā ieviešana Eiropas Savienības skolu izglītības programmāsEiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta deklarācija par programmas Šahs skolā ieviešanu Eiropas Savienības skolu izglītības programmās

116

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2012. gada 13. marts |
| 2013/C 251E/25 | Pieprasījums atcelt Krisztina Morvai imunitātiEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Krisztina Morvai imunitāti (2010/2285(IMM)) | 118 |
| | Trešdiena, 2012. gada 14. marts |
| 2013/C 251E/26 | Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos pilnvarasEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta lēmums par īpašas komitejas izveidošanu organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos, tās pilnvarām, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku | 120 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2012. gada 13. marts

2013/C 251E/25

Pieprasījums atcelt Krisztina Morvai imunitātiEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Krisztina Morvai imunitāti (2010/2285(IMM))

Krisztina Morvai

Krisztina Morvai

118

Trešdiena, 2012. gada 14. marts

2013/C 251E/26

Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos pilnvarasEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta lēmums par īpašas komitejas izveidošanu organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos, tās pilnvarām, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku

120

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2012. gada 13. marts |
| 2013/C 251E/27 | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Islandi un Norvēģiju par dažu Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās noteikumu piemērošanu***Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par to, kā piemērot dažus 2000. gada 29. maija Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un tās 2001. gada protokola noteikumus (05306/2010 – C7-0030/2010 – 2009/0189(NLE)) | 122 |
| 2013/C 251E/28 | Jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, lēmumu un autentisku aktu atzīšana un izpilde mantošanas jomā un par Eiropas mantojuma apliecības izveide ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, lēmumu un autentisku aktu atzīšanu un izpildi mantošanas jomā un par Eiropas mantojuma apliecības izveidi (COM(2009)0154 – C7-0236/2009 – 2009/0157(COD)) | 123 |
| P7_TC1-COD(2009)0157Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 13. marta, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un publisku aktu akceptēšanu un izpildi mantošanas lietās un par Eiropas mantošanas apliecības izveidi | 123 |
| | Trešdiena, 2012. gada 14. marts |
| 2013/C 251E/29 | Eiropas Zivsaimniecības fonds ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību dalībvalstīs, kurām ir vai kuras apdraud lielas grūtības, kas saistītas ar to finansiālo stabilitāti (COM(2011)0484 – C7-0219/2011 – 2011/0212(COD)) | 124 |
| P7_TC1-COD(2011)0212Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības attiecībā uz to finanšu stabilitāti | 124 |
| 2013/C 251E/30 | Autonomas tarifu kvotas augstas kvalitātes liellopu gaļas importam ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam (COM(2011)0384 – C7-0170/2011 – 2011/0169(COD)) | 125 |
| P7_TC1-COD(2011)0169Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam | 125 |
| 2013/C 251E/31 | Kopējā tirdzniecības politika ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza konkrētas regulas par kopējo tirdzniecības politiku attiecībā uz konkrētu pasākumu pieņemšanas procedūru (COM(2011)0082 – C7-0069/2011 – 2011/0039(COD)) | 126 |
| P7_TC1-COD(2011)0039Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko attiecībā uz atsevišķu pasākumu pieņemšanas procedūru groza dažas regulas par kopējo tirdzniecības politiku | 126 |
| PIELIKUMS | 131 |
| 2013/C 251E/32 | 2010. gada Starptautiskais kakao nolīgums ***Eiropas Parlamenta 2012 gada 14. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu (09771/2011 – C7-0206/2011 – 2010/0343(NLE)) | 212 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2012. gada 13. marts

2013/C 251E/27

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Islandi un Norvēģiju par dažu Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās noteikumu piemērošanu***Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par to, kā piemērot dažus 2000. gada 29. maija Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un tās 2001. gada protokola noteikumus (05306/2010 – C7-0030/2010 – 2009/0189(NLE))

122

2013/C 251E/28

Jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, lēmumu un autentisku aktu atzīšana un izpilde mantošanas jomā un par Eiropas mantojuma apliecības izveide ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, lēmumu un autentisku aktu atzīšanu un izpildi mantošanas jomā un par Eiropas mantojuma apliecības izveidi (COM(2009)0154 – C7-0236/2009 – 2009/0157(COD))

123

P7_TC1-COD(2009)0157Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 13. marta, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un publisku aktu akceptēšanu un izpildi mantošanas lietās un par Eiropas mantošanas apliecības izveidi

123

Trešdiena, 2012. gada 14. marts

2013/C 251E/29

Eiropas Zivsaimniecības fonds ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību dalībvalstīs, kurām ir vai kuras apdraud lielas grūtības, kas saistītas ar to finansiālo stabilitāti (COM(2011)0484 – C7-0219/2011 – 2011/0212(COD))

124

P7_TC1-COD(2011)0212Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības attiecībā uz to finanšu stabilitāti

124

2013/C 251E/30

Autonomas tarifu kvotas augstas kvalitātes liellopu gaļas importam ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam (COM(2011)0384 – C7-0170/2011 – 2011/0169(COD))

125

P7_TC1-COD(2011)0169Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam

125

2013/C 251E/31

Kopējā tirdzniecības politika ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza konkrētas regulas par kopējo tirdzniecības politiku attiecībā uz konkrētu pasākumu pieņemšanas procedūru (COM(2011)0082 – C7-0069/2011 – 2011/0039(COD))

126

P7_TC1-COD(2011)0039Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko attiecībā uz atsevišķu pasākumu pieņemšanas procedūru groza dažas regulas par kopējo tirdzniecības politiku

126

PIELIKUMS

131

2013/C 251E/32

2010. gada Starptautiskais kakao nolīgums ***Eiropas Parlamenta 2012 gada 14. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu (09771/2011 – C7-0206/2011 – 2010/0343(NLE))

212

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2012.–2013. GADA SESIJA 2012. gada 13.–15. marts plenārsēdes Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 152 E, 30.5.2012. PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2012. gada 13. marts

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/1

---

Otrdiena, 2012. gada 13. martsSieviešu un vīriešu līdztiesība Eiropas Savienībā — 2011. gads

P7_TA(2012)0069

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2011. gads (2011/2244(INI))

2013/C 251 E/01

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (1),

| — | ņemot vērā 1949. gada ANO Konvenciju par cīņu ar cilvēku tirdzniecību un prostitūcijas ekspluatēšanu no trešo personu puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada ANO Konvenciju par cīņu ar cilvēku tirdzniecību un prostitūcijas ekspluatēšanu no trešo personu puses,

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, ko 1995. gada 15. septembrī pieņēma Ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē, un vēlākos noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO „Pekina+5” (2000. gads), „Pekina+10” (2005. gads) un „Pekina+15” (2010. gads) sanāksmēs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, ko 1995. gada 15. septembrī pieņēma Ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē, un vēlākos noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO „Pekina+5” (2000. gads), „Pekina+10” (2005. gads) un „Pekina+15” (2010. gads) sanāksmēs,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), ko 2011. gada martā pieņēmusi Eiropadome (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), ko 2011. gada martā pieņēmusi Eiropadome (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 5. marta paziņojumu „Stingrāka apņemšanās veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību — Sieviešu harta” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 5. marta paziņojumu „Stingrāka apņemšanās veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību — Sieviešu harta” (COM(2010)0078),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 11. februāra darba dokumentu „Ziņojums par progresu vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā 2010. gadā” (SEC(2011)0193), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 11. februāra darba dokumentu „Ziņojums par progresu vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā 2010. gadā” (SEC(2011)0193),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu „Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu „Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491),

| — | ņemot vērā Pamattiesību aģentūras ziņojumu par homofobiju, transfobiju un diskrimināciju seksuālās orientācijas un dzimuma identitātes dēļ (2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību aģentūras ziņojumu par homofobiju, transfobiju un diskrimināciju seksuālās orientācijas un dzimuma identitātes dēļ (2010),

| — | ņemot vērā ES tiesību aktu kopumu cietušajiem, kas ietver Komisijas 2011. gada 18. maija paziņojumus „Cietušo tiesību stiprināšana Eiropas Savienībā” (COM (2011)0274), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standartus (COM(2011)0275) un priekšlikumu “Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās” (COM(2011)0276), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES tiesību aktu kopumu cietušajiem, kas ietver Komisijas 2011. gada 18. maija paziņojumus „Cietušo tiesību stiprināšana Eiropas Savienībā” (COM (2011)0274), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standartus (COM(2011)0275) un priekšlikumu “Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās” (COM(2011)0276),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „„Eiropa 2020” — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „„Eiropa 2020” — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ziņojumu „Barselonas mērķu īstenošana attiecībā uz pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes pakalpojumiem” (COM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ziņojumu „Barselonas mērķu īstenošana attiecībā uz pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes pakalpojumiem” (COM(2008)0638),

| — | ņemot vērā Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, un saistīto Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 1. marta spriedumu Test-Achats lietā (C-236/09) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, un saistīto Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 1. marta spriedumu Test-Achats lietā (C-236/09) (3),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par sievietēm un nabadzību Eiropas Savienībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par sievietēm un nabadzību Eiropas Savienībā (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 3. februāra rezolūciju par nediskrimināciju, kas pamatojas uz dzimumu un paaudžu solidaritāti (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 3. februāra rezolūciju par nediskrimināciju, kas pamatojas uz dzimumu un paaudžu solidaritāti (5),

| — | ņemot vērā tā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā (2009) (6) un 2011. gada 8. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā —2010 (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā (2009) (6) un 2011. gada 8. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā —2010 (7),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 6. jūlija rezolūciju par sievietēm un uzņēmējdarbības augstākā līmeņa vadību (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 6. jūlija rezolūciju par sievietēm un uzņēmējdarbības augstākā līmeņa vadību (8),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par jaunajiem ES politikas pamatvirzieniem pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par jaunajiem ES politikas pamatvirzieniem pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanai (9),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ekonomiskās lejupslīdes un finanšu krīzes ar dzimumu saistītiem aspektiem (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ekonomiskās lejupslīdes un finanšu krīzes ar dzimumu saistītiem aspektiem (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A7-0041/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A7-0041/2012),

| A. | tā kā vīriešu un sieviešu līdztiesība ir Eiropas Savienības pamatprincips, kas ietverts Līgumā par Eiropas Savienību, un tā kā Savienība ir izvirzījusi īpašu uzdevumu visās tās darbībās ietvert dzimumu līdztiesības principu, un tā kā, neraugoties uz pakāpenisko attīstību šajā jomā, joprojām pastāv liela sieviešu un vīriešu nevienlīdzība; |
| --- | --- |

A.

tā kā vīriešu un sieviešu līdztiesība ir Eiropas Savienības pamatprincips, kas ietverts Līgumā par Eiropas Savienību, un tā kā Savienība ir izvirzījusi īpašu uzdevumu visās tās darbībās ietvert dzimumu līdztiesības principu, un tā kā, neraugoties uz pakāpenisko attīstību šajā jomā, joprojām pastāv liela sieviešu un vīriešu nevienlīdzība;

| B. | tā kā ekonomikas krīzes laikā sieviešu pozīcijas stiprināšana darba tirgū un ekonomiskā neatkarība ir ne tikai morāla prasība, bet arī ekonomiska nepieciešamība; tā kā stratēģijas „Eiropa 2020” galvenais mērķis ir censties paaugstināt 20–64 gadus vecu sieviešu un vīriešu nodarbinātības līmeni līdz 75 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā ekonomikas krīzes laikā sieviešu pozīcijas stiprināšana darba tirgū un ekonomiskā neatkarība ir ne tikai morāla prasība, bet arī ekonomiska nepieciešamība; tā kā stratēģijas „Eiropa 2020” galvenais mērķis ir censties paaugstināt 20–64 gadus vecu sieviešu un vīriešu nodarbinātības līmeni līdz 75 %;

| C. | tā kā Eiropas turpmākā ekonomiskā konkurētspēja un labklājība ir būtiski atkarīga no tās spējas pilnībā izmantot savus darbaspēka resursus, tostarp no lielākas sieviešu līdzdalības darba tirgū; tā kā viena no stratēģijas „Eiropa 2020” prioritātēm ir nodarbināt vairāk sieviešu, lai līdz 2020. gadam sasniegtu 75 % sieviešu nodarbinātības līmeni; tā kā salīdzinoši vairāk sieviešu nekā vīriešu strādā nepilnu darba laiku vai uz pagaidu darba līgumu pamata un tādēļ viņas ir vieglāk atlaist štatu samazināšanas dēļ krīzes laikā un tā kā ir risks, ka pašreizējā lejupslīde kavēs vai pat pagriezīs atpakaļ attīstību dzimumu līdztiesības jomā; tā kā nepilna laika darba iespējām tomēr dažkārt un dažreiz var būt labvēlīga ietekme uz sievietēm un vīriešiem saistībā ar darba, ģimenes un privātās dzīves apvienošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas turpmākā ekonomiskā konkurētspēja un labklājība ir būtiski atkarīga no tās spējas pilnībā izmantot savus darbaspēka resursus, tostarp no lielākas sieviešu līdzdalības darba tirgū; tā kā viena no stratēģijas „Eiropa 2020” prioritātēm ir nodarbināt vairāk sieviešu, lai līdz 2020. gadam sasniegtu 75 % sieviešu nodarbinātības līmeni; tā kā salīdzinoši vairāk sieviešu nekā vīriešu strādā nepilnu darba laiku vai uz pagaidu darba līgumu pamata un tādēļ viņas ir vieglāk atlaist štatu samazināšanas dēļ krīzes laikā un tā kā ir risks, ka pašreizējā lejupslīde kavēs vai pat pagriezīs atpakaļ attīstību dzimumu līdztiesības jomā; tā kā nepilna laika darba iespējām tomēr dažkārt un dažreiz var būt labvēlīga ietekme uz sievietēm un vīriešiem saistībā ar darba, ģimenes un privātās dzīves apvienošanu;

| D. | tā kā dzimumu līdztiesības mērķis ir labāka sieviešu politiskā pārstāvniecība; atgādina, ka attiecībā uz sieviešu pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanā pēdējos gados nav novēroti nekādi lineāri uzlabojumi — dzimumu līdzsvars ES dalībvalstu parlamentos ir palicis nemainīgs, proti, 24 % sieviešu un 76 % vīriešu, un dažās dalībvalstīs parlamentā pārstāvēto sieviešu procentuālā daļa nepārsniedz 15 %; kopējam ministru amatos esošo sieviešu skaitam veidojot tikai 23 %; tā kā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieču skaits 2009.–2014. gada pilnvaru termiņa otrajā pusē ir samazinājies; |
| --- | --- |

D.

tā kā dzimumu līdztiesības mērķis ir labāka sieviešu politiskā pārstāvniecība; atgādina, ka attiecībā uz sieviešu pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanā pēdējos gados nav novēroti nekādi lineāri uzlabojumi — dzimumu līdzsvars ES dalībvalstu parlamentos ir palicis nemainīgs, proti, 24 % sieviešu un 76 % vīriešu, un dažās dalībvalstīs parlamentā pārstāvēto sieviešu procentuālā daļa nepārsniedz 15 %; kopējam ministru amatos esošo sieviešu skaitam veidojot tikai 23 %; tā kā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieču skaits 2009.–2014. gada pilnvaru termiņa otrajā pusē ir samazinājies;

| E. | tā kā sākotnēji ekonomikas krīze skāra galvenokārt vīriešu nodarbinātību, bet ir paredzams, ka valsts izdevumu samazināšanai būs nesamērīga ietekme uz sieviešu nodarbinātību un atalgojuma starpību, jo salīdzinoši daudz vairāk sieviešu nekā vīriešu ir nodarbināti valsts sektorā; tā kā īpaši apdraudētas nozares, kurās strādā vairāk sieviešu, ir veselības aprūpe, izglītība un sociālā aprūpe; ir svarīgi pievērst uzmanību ne tikai nodarbinātības līmenim, bet arī vienādai nodarbinātības apstākļu kvalitātei un nodarbinātības kvalitātei, ieskaitot karjeras iespējas un atalgojumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā sākotnēji ekonomikas krīze skāra galvenokārt vīriešu nodarbinātību, bet ir paredzams, ka valsts izdevumu samazināšanai būs nesamērīga ietekme uz sieviešu nodarbinātību un atalgojuma starpību, jo salīdzinoši daudz vairāk sieviešu nekā vīriešu ir nodarbināti valsts sektorā; tā kā īpaši apdraudētas nozares, kurās strādā vairāk sieviešu, ir veselības aprūpe, izglītība un sociālā aprūpe; ir svarīgi pievērst uzmanību ne tikai nodarbinātības līmenim, bet arī vienādai nodarbinātības apstākļu kvalitātei un nodarbinātības kvalitātei, ieskaitot karjeras iespējas un atalgojumu;

| F. | tā kā vardarbība pret sievietēm, tostarp psiholoģiskā vardarbība, ir galvenais šķērslis sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā, tā ir sieviešu pamattiesību pārkāpums un joprojām ir viens no izplatītākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem ES, neraugoties uz politiķu veiktajiem pasākumiem tās apkarošanā; tā kā ekonomiskā lejupslīde rada apstākļus lielākai vardarbībai tuvās attiecībās un taupības pasākumi, kas ietekmē atbalsta dienestus, padara cietušās sievietes vēl neaizsargātākas, nekā parasti; |
| --- | --- |

F.

tā kā vardarbība pret sievietēm, tostarp psiholoģiskā vardarbība, ir galvenais šķērslis sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā, tā ir sieviešu pamattiesību pārkāpums un joprojām ir viens no izplatītākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem ES, neraugoties uz politiķu veiktajiem pasākumiem tās apkarošanā; tā kā ekonomiskā lejupslīde rada apstākļus lielākai vardarbībai tuvās attiecībās un taupības pasākumi, kas ietekmē atbalsta dienestus, padara cietušās sievietes vēl neaizsargātākas, nekā parasti;

| G. | tā kā ekonomisti un demogrāfi (Pasaules Banka, ESAO, SVF) izmanto ekonomiskus un matemātiskus modeļus, lai uzsvērtu mājsaimniecībās notiekošās ražošanas (ko veic galvenokārt sievietes) ekonomisko vērtību, un tā kā sieviešu ieguldījums IKP būtu vēl lielāks, ja tiktu ņemts vērā viņu neapmaksātais darbs, kas apliecina sieviešu darba diskrimināciju; |
| --- | --- |

G.

tā kā ekonomisti un demogrāfi (Pasaules Banka, ESAO, SVF) izmanto ekonomiskus un matemātiskus modeļus, lai uzsvērtu mājsaimniecībās notiekošās ražošanas (ko veic galvenokārt sievietes) ekonomisko vērtību, un tā kā sieviešu ieguldījums IKP būtu vēl lielāks, ja tiktu ņemts vērā viņu neapmaksātais darbs, kas apliecina sieviešu darba diskrimināciju;

| H. | tā kā budžeta samazināšana sociālajiem pakalpojumiem, piemēram, bērnu aprūpei, turpina traucēt sieviešu dalībai darba tirgū; |
| --- | --- |

H.

tā kā budžeta samazināšana sociālajiem pakalpojumiem, piemēram, bērnu aprūpei, turpina traucēt sieviešu dalībai darba tirgū;

| I. | tā kā bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un citu apgādībā esošu personu aprūpes pakalpojumu pieejamība ir būtiska, lai nodrošinātu sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību darba tirgū, izglītībā un apmācībā; tā kā mājās dzīvojošie aprūpētāji (gan vīrieši, gan sievietes) tiek diskriminēti, jo uz pensijām un tiesībām netiek attiecināti viņu nostrādātie gadi; |
| --- | --- |

I.

tā kā bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un citu apgādībā esošu personu aprūpes pakalpojumu pieejamība ir būtiska, lai nodrošinātu sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību darba tirgū, izglītībā un apmācībā; tā kā mājās dzīvojošie aprūpētāji (gan vīrieši, gan sievietes) tiek diskriminēti, jo uz pensijām un tiesībām netiek attiecināti viņu nostrādātie gadi;

| J. | tā kā 2012. gads ir Eiropas gads aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritātei un tā kā ir būtiski uzsvērt, ka vairāk vecāka gadagājuma sieviešu nekā vīriešu dzīvo viena cilvēka mājsaimniecībās garāka mūža ilguma dēļ |
| --- | --- |

J.

tā kā 2012. gads ir Eiropas gads aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritātei un tā kā ir būtiski uzsvērt, ka vairāk vecāka gadagājuma sieviešu nekā vīriešu dzīvo viena cilvēka mājsaimniecībās garāka mūža ilguma dēļ

| K. | tā kā Eiropas Parlaments 2011. gada oktobrī pieņēma nostāju par priekšlikumu jaunai direktīvai par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, paredzot pilnīgu tā apmaksāšanu un pagarinot to līdz 20 nedēļām, kā arī paredzot vismaz 2 nedēļu ilgu un apmaksātu paternitātes atvaļinājumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Parlaments 2011. gada oktobrī pieņēma nostāju par priekšlikumu jaunai direktīvai par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, paredzot pilnīgu tā apmaksāšanu un pagarinot to līdz 20 nedēļām, kā arī paredzot vismaz 2 nedēļu ilgu un apmaksātu paternitātes atvaļinājumu;

| L. | tā kā banku krīze ļoti ierobežo piekļuvi kapitālam un tā ir problēma, kas visticamāk nesamērīgi skars sievietes uzņēmējas, jo sievietes arvien vairāk strādā kā pašnodarbinātās, lai labāk apvienotu darbu un ģimenes dzīvi; |
| --- | --- |

L.

tā kā banku krīze ļoti ierobežo piekļuvi kapitālam un tā ir problēma, kas visticamāk nesamērīgi skars sievietes uzņēmējas, jo sievietes arvien vairāk strādā kā pašnodarbinātās, lai labāk apvienotu darbu un ģimenes dzīvi;

| M. | tā kā pēc dzimumiem sadalītu datu apkopošana un analīze ir būtiska sieviešu un vīriešu līdztiesības īstenošanā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

M.

tā kā pēc dzimumiem sadalītu datu apkopošana un analīze ir būtiska sieviešu un vīriešu līdztiesības īstenošanā Eiropas Savienībā;

| N. | tā kā progress dzimumu līdztiesības, jo īpaši ekonomiskās vienlīdzības, sasniegšanā ir bijis ārkārtīgi lēns; tā kā politiskiem vadītājiem jādara vairāk par tā atzīšanu vārdos, padarot to par prioritāti savās ekonomiskajās stratēģijās; |
| --- | --- |

N.

tā kā progress dzimumu līdztiesības, jo īpaši ekonomiskās vienlīdzības, sasniegšanā ir bijis ārkārtīgi lēns; tā kā politiskiem vadītājiem jādara vairāk par tā atzīšanu vārdos, padarot to par prioritāti savās ekonomiskajās stratēģijās;

| O. | tā kā sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirība joprojām ir ļoti liela (dažkārt pārsniedz 25 %) un tā kā, neraugoties uz centieniem un panākto progresu, atalgojuma atšķirība nesamazinās, bet paliek nemainīga; |
| --- | --- |

O.

tā kā sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirība joprojām ir ļoti liela (dažkārt pārsniedz 25 %) un tā kā, neraugoties uz centieniem un panākto progresu, atalgojuma atšķirība nesamazinās, bet paliek nemainīga;

| P. | tā kā nodarbinātības līmenis lauku apvidos ir viszemākais un turklāt liela daļa sieviešu nav iesaistītas oficiālajā darba tirgū un tāpēc nav reģistrētas bezdarbnieka statusā, kā arī nav iekļautas bezdarba statistikas datos, tādējādi radot konkrētas finanšu un juridiskas problēmas saistībā ar tiesībām uz grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu un slimības atvaļinājumu, ar tiesību uz pensiju iegūšanu un piekļuvi sociālajai nodrošināšanai, kā arī problēmas šķiršanās gadījumā; tā kā lauku apvidos ir nepietiekamas augstas kvalitātes nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

P.

tā kā nodarbinātības līmenis lauku apvidos ir viszemākais un turklāt liela daļa sieviešu nav iesaistītas oficiālajā darba tirgū un tāpēc nav reģistrētas bezdarbnieka statusā, kā arī nav iekļautas bezdarba statistikas datos, tādējādi radot konkrētas finanšu un juridiskas problēmas saistībā ar tiesībām uz grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu un slimības atvaļinājumu, ar tiesību uz pensiju iegūšanu un piekļuvi sociālajai nodrošināšanai, kā arī problēmas šķiršanās gadījumā; tā kā lauku apvidos ir nepietiekamas augstas kvalitātes nodarbinātības iespējas;

| Q. | tā kā vidēji trīs no desmit mājsaimniecībām Eiropas Savienībā ir vienas personas mājsaimniecības, lielākajā daļā no tām sievietes dzīvo vienas, īpaši vecāka gadagājuma sievietes, un šī procentuālā daļa pieaug; tā kā šīs mājsaimniecības ir neaizsargātākas un ar lielāku nabadzības risku, jo īpaši laikā, kad ekonomika ir grūtībās; tā kā pret vienas personas mājsaimniecībām vai viena ienākumu guvēja ģimenēm dalībvalstīs izturas nelabvēlīgi gan pēc absolūtiem, gan relatīviem rādītājiem attiecībā uz nodokļiem, sociālo nodrošinājumu, dzīvojamo platību, veselības aprūpi, apdrošināšanu un pensijām; tā kā valsts politikā nevajadzētu diskriminēt cilvēkus, kas brīvprātīgi vai spiesti dzīvo vieni; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vidēji trīs no desmit mājsaimniecībām Eiropas Savienībā ir vienas personas mājsaimniecības, lielākajā daļā no tām sievietes dzīvo vienas, īpaši vecāka gadagājuma sievietes, un šī procentuālā daļa pieaug; tā kā šīs mājsaimniecības ir neaizsargātākas un ar lielāku nabadzības risku, jo īpaši laikā, kad ekonomika ir grūtībās; tā kā pret vienas personas mājsaimniecībām vai viena ienākumu guvēja ģimenēm dalībvalstīs izturas nelabvēlīgi gan pēc absolūtiem, gan relatīviem rādītājiem attiecībā uz nodokļiem, sociālo nodrošinājumu, dzīvojamo platību, veselības aprūpi, apdrošināšanu un pensijām; tā kā valsts politikā nevajadzētu diskriminēt cilvēkus, kas brīvprātīgi vai spiesti dzīvo vieni;

| R. | tā kā sieviešu seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības ir cilvēktiesības, kas būtu jānodrošina visām sievietēm neatkarīgi no sociālajiem apstākļiem, vecuma, seksuālās orientācijas vai etniskās izcelsmes; |
| --- | --- |

R.

tā kā sieviešu seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības ir cilvēktiesības, kas būtu jānodrošina visām sievietēm neatkarīgi no sociālajiem apstākļiem, vecuma, seksuālās orientācijas vai etniskās izcelsmes;

| S. | tā kā daudzas sievietes, piemēram, sievietes ar invaliditāti, sievietes, kuras aprūpē bērnus, vecāka gadagājuma sievietes un invalīdes, etnisko minoritāšu pārstāves un jo īpaši romu pārstāves un migrantes saskaras ar daudzkārtēju un dažādu veidu diskrimināciju, ir vairāk pakļautas sociālās atstumtības, nabadzības un nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu riskam; |
| --- | --- |

S.

tā kā daudzas sievietes, piemēram, sievietes ar invaliditāti, sievietes, kuras aprūpē bērnus, vecāka gadagājuma sievietes un invalīdes, etnisko minoritāšu pārstāves un jo īpaši romu pārstāves un migrantes saskaras ar daudzkārtēju un dažādu veidu diskrimināciju, ir vairāk pakļautas sociālās atstumtības, nabadzības un nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu riskam;

| T. | tā kā ģimenes Eiropas Savienībā ir dažādas un tajās ir precēti, neprecēti un kā partneri dzīvojoši vecāki, atšķirīgu dzimumu un viena dzimuma vecāki, vecāki, kuri vieni audzina bērnus, un audžuvecāki, kuriem saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem pienākas vienlīdzīga aizsardzība; |
| --- | --- |

T.

tā kā ģimenes Eiropas Savienībā ir dažādas un tajās ir precēti, neprecēti un kā partneri dzīvojoši vecāki, atšķirīgu dzimumu un viena dzimuma vecāki, vecāki, kuri vieni audzina bērnus, un audžuvecāki, kuriem saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem pienākas vienlīdzīga aizsardzība;

| U. | tā kā EKT spriedums Test-Achats lietā apliecina nepieciešamību pēc precīziem, skaidriem un nepārprotamiem tiesību aktu noteikumiem dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

U.

tā kā EKT spriedums Test-Achats lietā apliecina nepieciešamību pēc precīziem, skaidriem un nepārprotamiem tiesību aktu noteikumiem dzimumu līdztiesības jomā;

| V. | tā kā dzimumu atšķirību ir mazāk pirms ģimenes veidošanas un palielinās, diviem cilvēkiem sākot kopdzīvi; tā kā nodarbības līmeņa pazemināšanās sievietēm ir saistīta ar pirmā bērna piedzimšanu un priekšrocību trūkums darba tirgū veidojas viņu dzīves cikla sākumā saistībā ar bērnu aprūpi, vēlāk — ar vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi, kas bieži ir iemesls nodarbināto nabadzībai; |
| --- | --- |

V.

tā kā dzimumu atšķirību ir mazāk pirms ģimenes veidošanas un palielinās, diviem cilvēkiem sākot kopdzīvi; tā kā nodarbības līmeņa pazemināšanās sievietēm ir saistīta ar pirmā bērna piedzimšanu un priekšrocību trūkums darba tirgū veidojas viņu dzīves cikla sākumā saistībā ar bērnu aprūpi, vēlāk — ar vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi, kas bieži ir iemesls nodarbināto nabadzībai;

| W. | tā kā pozitīvas rīcības pasākumi attiecībā uz sievietēm ir izrādījušies būtiski sieviešu pilnīgai iekļaušanai darba tirgū un sabiedrībā kopumā; |
| --- | --- |

W.

tā kā pozitīvas rīcības pasākumi attiecībā uz sievietēm ir izrādījušies būtiski sieviešu pilnīgai iekļaušanai darba tirgū un sabiedrībā kopumā;

| X. | tā kā sievietes lauku apvidos cieš no vēl lielākas diskriminācijas un stereotipiem dzimuma dēļ nekā sievietes pilsētās un tā kā šādu sieviešu nodarbinātības līmenis ir daudz zemāks nekā pilsētās dzīvojošajām; |
| --- | --- |

X.

tā kā sievietes lauku apvidos cieš no vēl lielākas diskriminācijas un stereotipiem dzimuma dēļ nekā sievietes pilsētās un tā kā šādu sieviešu nodarbinātības līmenis ir daudz zemāks nekā pilsētās dzīvojošajām;

| Y. | tā kā cilvēku tirdzniecības upuri galvenokārt ir sievietes un meitenes, |
| --- | --- |

Y.

tā kā cilvēku tirdzniecības upuri galvenokārt ir sievietes un meitenes,

Vienlīdzīga ekonomiskā neatkarība

| 1. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai to laulību, šķiršanās un laulāto īpašuma tiesību akti tieši vai netieši neietvertu finansiālu „slazdu” dzīvesbiedriem, jo īpaši sievietēm, un nodrošināt, lai pāri, kas plāno apprecēties, pilnīgi apzinātos un pieņemamā laikposmā būtu informēti par laulības un šķiršanās juridiskajām un finansiālajām sekām; |
| --- | --- |

1.

aicina dalībvalstis nodrošināt, lai to laulību, šķiršanās un laulāto īpašuma tiesību akti tieši vai netieši neietvertu finansiālu „slazdu” dzīvesbiedriem, jo īpaši sievietēm, un nodrošināt, lai pāri, kas plāno apprecēties, pilnīgi apzinātos un pieņemamā laikposmā būtu informēti par laulības un šķiršanās juridiskajām un finansiālajām sekām;

| 2. | pieprasa dalībvalstīm veikt ieguldījumus pieejamos, augstas kvalitātes bērnu, slimnieku, invalīdu, gados vecāku un citu apgādājamu personu aprūpes struktūrās, pārliecinoties par šo struktūru elastīgu darbalaiku un pieejamību, lai pēc iespējas vairāk cilvēku varētu apvienot profesionālo un privāto dzīvi; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt atzinību vīriešiem un sievietēm, kuri aprūpē bērnus vai vecāka gadagājuma cilvēkus, piešķirot viņiem atsevišķas sociālā nodrošinājuma un pensiju tiesības; aicina sociālos partnerus nākt klajā ar konkrētām iniciatīvām to prasmju apstiprināšanai, kuras iegūtas ar aprūpi saistītu atvaļinājumu laikā, |
| --- | --- |

2.

pieprasa dalībvalstīm veikt ieguldījumus pieejamos, augstas kvalitātes bērnu, slimnieku, invalīdu, gados vecāku un citu apgādājamu personu aprūpes struktūrās, pārliecinoties par šo struktūru elastīgu darbalaiku un pieejamību, lai pēc iespējas vairāk cilvēku varētu apvienot profesionālo un privāto dzīvi; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt atzinību vīriešiem un sievietēm, kuri aprūpē bērnus vai vecāka gadagājuma cilvēkus, piešķirot viņiem atsevišķas sociālā nodrošinājuma un pensiju tiesības; aicina sociālos partnerus nākt klajā ar konkrētām iniciatīvām to prasmju apstiprināšanai, kuras iegūtas ar aprūpi saistītu atvaļinājumu laikā,

| 3. | aicina dalībvalstis virzīties uz individualizētām sociālās nodrošinājuma sistēmām, lai palielinātu sieviešu individuālo autonomiju un vietu sabiedrībā; |
| --- | --- |

3.

aicina dalībvalstis virzīties uz individualizētām sociālās nodrošinājuma sistēmām, lai palielinātu sieviešu individuālo autonomiju un vietu sabiedrībā;

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt dalītu īpašuma tiesību juridisko jēdzienu, lai nodrošinātu sieviešu tiesību pilnīgu atzīšanu lauksaimniecības nozarē, atbilstīgu aizsardzību sociālās nodrošināšanas jomā, kā arī sieviešu darba atzīšanu, un grozīt Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) regulu, lai līdzīgi kā saistībā ar Eiropas Sociālo fondu (ESF) būtu iespējams veikt sievietēm labvēlīgus rīcības pasākumus nākamajā plānošanas laikposmā 2014.–2020. gadam, ņemot vērā, ka tas bija iespējams iepriekšējos laikposmos, bet ne šajā, un ka šādiem pasākumiem būtu ļoti labvēlīga ietekme uz sieviešu nodarbinātību lauku apvidos; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt dalītu īpašuma tiesību juridisko jēdzienu, lai nodrošinātu sieviešu tiesību pilnīgu atzīšanu lauksaimniecības nozarē, atbilstīgu aizsardzību sociālās nodrošināšanas jomā, kā arī sieviešu darba atzīšanu, un grozīt Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) regulu, lai līdzīgi kā saistībā ar Eiropas Sociālo fondu (ESF) būtu iespējams veikt sievietēm labvēlīgus rīcības pasākumus nākamajā plānošanas laikposmā 2014.–2020. gadam, ņemot vērā, ka tas bija iespējams iepriekšējos laikposmos, bet ne šajā, un ka šādiem pasākumiem būtu ļoti labvēlīga ietekme uz sieviešu nodarbinātību lauku apvidos;

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis sīki izstrādāt priekšlikumus abpusējai civilās savienības un viendzimuma ģimeņu atzīšanai visā Eiropā starp tām valstīm, kurās šie attiecīgie tiesību akti jau ir spēkā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz darbu, brīvu pārvietošanos, nodokļiem un sociālo nodrošinājumu, aizsargājot ģimeņu un bērnu ienākumus; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju un dalībvalstis sīki izstrādāt priekšlikumus abpusējai civilās savienības un viendzimuma ģimeņu atzīšanai visā Eiropā starp tām valstīm, kurās šie attiecīgie tiesību akti jau ir spēkā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz darbu, brīvu pārvietošanos, nodokļiem un sociālo nodrošinājumu, aizsargājot ģimeņu un bērnu ienākumus;

| 6. | atzinīgi vērtē, ka ir pieņemta Direktīva 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un aicina dalībvalstis nodrošināt tās pilnīgu un laicīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē, ka ir pieņemta Direktīva 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un aicina dalībvalstis nodrošināt tās pilnīgu un laicīgu īstenošanu;

| 7. | pauž nožēlu par dažās dalībvalstīs ieviestajām ierobežojošajām ģimenes definīcijām, lai liegtu juridisko aizsardzību viena dzimuma pāriem un viņu bērniem; atgādina, ka ES tiesību akti saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu ir piemērojami bez diskriminēšanas dzimuma vai seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu par dažās dalībvalstīs ieviestajām ierobežojošajām ģimenes definīcijām, lai liegtu juridisko aizsardzību viena dzimuma pāriem un viņu bērniem; atgādina, ka ES tiesību akti saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu ir piemērojami bez diskriminēšanas dzimuma vai seksuālās orientācijas dēļ;

| 8. | uzsver, ka fiskāla konsolidācija, neņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu, var veicināt dzimumu segregāciju darba tirgū, nestabilus darba apstākļus sievietēm, dzimumu atalgojuma lielāku atšķirību, nabadzībā nonākušu sieviešu skaitu un grūtības apvienot darbu ar ģimenes dzīvi; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka fiskāla konsolidācija, neņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu, var veicināt dzimumu segregāciju darba tirgū, nestabilus darba apstākļus sievietēm, dzimumu atalgojuma lielāku atšķirību, nabadzībā nonākušu sieviešu skaitu un grūtības apvienot darbu ar ģimenes dzīvi;

| 9. | aicina Padomi rīkoties saistībā ar Eiropas Parlamenta nostāju par Grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma direktīvas grozīšanu, īpaši attiecībā uz atalgojumu nesen dzemdējušām sievietēm, lai nodrošinātu sieviešu ekonomiskās neatkarības nepārtrauktību šajā laikposmā; |
| --- | --- |

9.

aicina Padomi rīkoties saistībā ar Eiropas Parlamenta nostāju par Grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma direktīvas grozīšanu, īpaši attiecībā uz atalgojumu nesen dzemdējušām sievietēm, lai nodrošinātu sieviešu ekonomiskās neatkarības nepārtrauktību šajā laikposmā;

| 10. | aicina dalībvalstis aktīvi veicināt un cieši uzraudzīt sociālo partneru pamatnolīguma par bērna kopšanas atvaļinājumu īstenošanu, īpaši attiecībā uz nepārnesamo laikposmu un visu šķēršļu novēršanu, lai palielinātu to vīriešu skaitu, kuri dodas šādā atvaļinājumā; |
| --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis aktīvi veicināt un cieši uzraudzīt sociālo partneru pamatnolīguma par bērna kopšanas atvaļinājumu īstenošanu, īpaši attiecībā uz nepārnesamo laikposmu un visu šķēršļu novēršanu, lai palielinātu to vīriešu skaitu, kuri dodas šādā atvaļinājumā;

| 11. | uzsver, ka ienākumi, kā arī augstas kvalitātes atalgots darbs ir galvenais aspekts sieviešu ekonomiskās autonomijas jomā un lielākas vīriešu un sieviešu līdztiesības nodrošināšanā sabiedrībā kopumā; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ienākumi, kā arī augstas kvalitātes atalgots darbs ir galvenais aspekts sieviešu ekonomiskās autonomijas jomā un lielākas vīriešu un sieviešu līdztiesības nodrošināšanā sabiedrībā kopumā;

| 12. | aicina dalībvalstis un sociālos partnerus tieši nodarbinātās sievietes iekļaut apmācībā un arodapmācībā, kas notiek videi draudzīgajās darbavietās, kuras ES Komisija uzskata par Eiropas darba tirgus daļu ar vislielāko izaugsmes potenciālu; |
| --- | --- |

12.

aicina dalībvalstis un sociālos partnerus tieši nodarbinātās sievietes iekļaut apmācībā un arodapmācībā, kas notiek videi draudzīgajās darbavietās, kuras ES Komisija uzskata par Eiropas darba tirgus daļu ar vislielāko izaugsmes potenciālu;

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt un novērst šķēršļus attiecībā uz romu tautības sieviešu (atkārtotu) iesaistīšanos darba tirgū un pašnodarbinātībā un turklāt pienācīgi uzsvērt sieviešu nozīmi atstumto romu ekonomisko iespēju nodrošināšanā un uzņēmējdarbības uzsākšanā; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt un novērst šķēršļus attiecībā uz romu tautības sieviešu (atkārtotu) iesaistīšanos darba tirgū un pašnodarbinātībā un turklāt pienācīgi uzsvērt sieviešu nozīmi atstumto romu ekonomisko iespēju nodrošināšanā un uzņēmējdarbības uzsākšanā;

| 14. | prasa veikt pasākumus valsts un Eiropas līmenī, lai veicinātu sieviešu uzņēmējdarbību, izveidojot apmācību, kā arī profesionālo un juridisko konsultāciju pakalpojumus un sekmējot piekļuvi valsts un privātajam finansējumam; |
| --- | --- |

14.

prasa veikt pasākumus valsts un Eiropas līmenī, lai veicinātu sieviešu uzņēmējdarbību, izveidojot apmācību, kā arī profesionālo un juridisko konsultāciju pakalpojumus un sekmējot piekļuvi valsts un privātajam finansējumam;

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt dzimumu līdztiesības ietekmi uz ekonomikas un finanšu krīzi, veicot dzimumu līdztiesības ietekmes novērtējumus un secīgus pasākumus dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanai budžeta plānošanā; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt dzimumu līdztiesības ietekmi uz ekonomikas un finanšu krīzi, veicot dzimumu līdztiesības ietekmes novērtējumus un secīgus pasākumus dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanai budžeta plānošanā;

| 16. | aicina dalībvalstis ieguldīt pašreizējo struktūrfondu līdzekļus izdevumiem laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam aprūpes pakalpojumu attīstībā, lai sniegtu iespēju sievietēm un vīriešiem apvienot profesionālo un privāto dzīvi; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis ieguldīt pašreizējo struktūrfondu līdzekļus izdevumiem laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam aprūpes pakalpojumu attīstībā, lai sniegtu iespēju sievietēm un vīriešiem apvienot profesionālo un privāto dzīvi;

Vienāds atalgojums par vienādu un līdzvērtīgu darbu

| 17. | ņem vērā, ka, lai gan iepriekšējos gadus tika īstenotas neskaitāmas kampaņas, noteikti mērķi un veikti pasākumi, dzimumu atalgojuma starpība joprojām ir nemainīgi liela, sievietes ES vidēji pelna par 17,5 % mazāk nekā vīrieši, un pēdējos gados ir bijis tikai niecīgs atalgojuma starpības samazinājums atbilstoši dzimumam; pieprasa dalībvalstīm divkāršot pūles spēkā esošo Eiropas noteikumu īstenošanā, lai šo starpību mazinātu; |
| --- | --- |

17.

ņem vērā, ka, lai gan iepriekšējos gadus tika īstenotas neskaitāmas kampaņas, noteikti mērķi un veikti pasākumi, dzimumu atalgojuma starpība joprojām ir nemainīgi liela, sievietes ES vidēji pelna par 17,5 % mazāk nekā vīrieši, un pēdējos gados ir bijis tikai niecīgs atalgojuma starpības samazinājums atbilstoši dzimumam; pieprasa dalībvalstīm divkāršot pūles spēkā esošo Eiropas noteikumu īstenošanā, lai šo starpību mazinātu;

| 18. | pieprasa Eiropas iestādēm, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem izstrādāt daudzpusīgu stratēģiju, lai risinātu visas problēmas saistībā ar dzimumu atalgojuma pašreizējo atšķirību, tostarp panākt Eiropas vienāda atalgojuma mērķi — katrā dalībvalstī samazināt atalgojuma atšķirību par 10 %, lai panāktu vienādu atalgojumu par vienādu darbu, kuru veic sievietes un vīrieši ar vienādu kvalifikāciju, un atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu ieviest Eiropas vienāda atalgojuma dienu; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ierosinājusi nevienu likumdošanas priekšlikumu, kopš tika pieņemta Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija ar ieteikumiem; |
| --- | --- |

18.

pieprasa Eiropas iestādēm, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem izstrādāt daudzpusīgu stratēģiju, lai risinātu visas problēmas saistībā ar dzimumu atalgojuma pašreizējo atšķirību, tostarp panākt Eiropas vienāda atalgojuma mērķi — katrā dalībvalstī samazināt atalgojuma atšķirību par 10 %, lai panāktu vienādu atalgojumu par vienādu darbu, kuru veic sievietes un vīrieši ar vienādu kvalifikāciju, un atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu ieviest Eiropas vienāda atalgojuma dienu; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ierosinājusi nevienu likumdošanas priekšlikumu, kopš tika pieņemta Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija ar ieteikumiem;

| 19. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis risināt problēmu saistībā ar dzimumu pensiju atšķirību, kas ir tiešas dzimumu atalgojuma atšķirības sekas, un izvērtēt jauno pensijas sistēmu ietekmi uz dažādām sieviešu kategorijām, īpašu uzmanību pievēršot nepilna darba laika un netipiskiem darba līgumiem; |
| --- | --- |

19.

aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis risināt problēmu saistībā ar dzimumu pensiju atšķirību, kas ir tiešas dzimumu atalgojuma atšķirības sekas, un izvērtēt jauno pensijas sistēmu ietekmi uz dažādām sieviešu kategorijām, īpašu uzmanību pievēršot nepilna darba laika un netipiskiem darba līgumiem;

| 20. | aicina dalībvalstis mērķtiecīgi rīkoties, lai nodrošinātu labāku stāvokli un taisnīgāku finansiālo statusu nodarbinātībai sociālajā jomā; uzskata, ka darba vietas izglītības un aprūpes jomās finansiālā ziņā jāpielīdzina citām darba vietām, un nedrīkst rasties nelabvēlīgas finansiālās sekas tāpēc, ka vīrieši un sievietes izvēlas strādāt sociālajā jomā; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis mērķtiecīgi rīkoties, lai nodrošinātu labāku stāvokli un taisnīgāku finansiālo statusu nodarbinātībai sociālajā jomā; uzskata, ka darba vietas izglītības un aprūpes jomās finansiālā ziņā jāpielīdzina citām darba vietām, un nedrīkst rasties nelabvēlīgas finansiālās sekas tāpēc, ka vīrieši un sievietes izvēlas strādāt sociālajā jomā;

| 21. | pauž satraukumu, ka ekonomikas krīze un budžeta samazinājumi saasinās šo problēmu, jo tiks nesamērīgi ietekmētas sievietes, un aicina dalībvalstu valdības un sociālos partnerus izstrādāt rīcības plānu un konkrētus, tālejošus mērķus; |
| --- | --- |

21.

pauž satraukumu, ka ekonomikas krīze un budžeta samazinājumi saasinās šo problēmu, jo tiks nesamērīgi ietekmētas sievietes, un aicina dalībvalstu valdības un sociālos partnerus izstrādāt rīcības plānu un konkrētus, tālejošus mērķus;

| 22. | aicina dalībvalstis labāk izmantot augsti kvalificētu migranšu prasmes un nodrošināt piekļuvi izglītībai un apmācībai, arī valodu kursiem, lai novērstu prasmju pasliktināšanos un nodrošinātu vienlīdzīgas darba iespējas un veicinātu migranšu integrāciju; aicina dalībvalstis pievērst uzmanību tādu pasākumu pieņemšanai, kas paredzēti migrantēm, un mudina apspriesties ar NVO un migranšu organizācijām par politiskajām nostādnēm un pasākumiem, kuru mērķis ir migranšu sociālā integrācija; |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis labāk izmantot augsti kvalificētu migranšu prasmes un nodrošināt piekļuvi izglītībai un apmācībai, arī valodu kursiem, lai novērstu prasmju pasliktināšanos un nodrošinātu vienlīdzīgas darba iespējas un veicinātu migranšu integrāciju; aicina dalībvalstis pievērst uzmanību tādu pasākumu pieņemšanai, kas paredzēti migrantēm, un mudina apspriesties ar NVO un migranšu organizācijām par politiskajām nostādnēm un pasākumiem, kuru mērķis ir migranšu sociālā integrācija;

| 23. | pauž bažas par dažu dalībvalstu noteikumiem, kas skaidri neparedz aizliegumu laikā, kad sievietes tiek pieņemtas darbā, iesniegt darba devējam parakstītu atlaišanas vēstuli, kuras ietekmē rodas iespēja apiet tiesību aktus maternitātes aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

23.

pauž bažas par dažu dalībvalstu noteikumiem, kas skaidri neparedz aizliegumu laikā, kad sievietes tiek pieņemtas darbā, iesniegt darba devējam parakstītu atlaišanas vēstuli, kuras ietekmē rodas iespēja apiet tiesību aktus maternitātes aizsardzības jomā;

Vienlīdzība lēmumu pieņemšanā

| 24. | uzskata, ka sieviešu aktīva līdzdarbība un pilnīga iekļaušana Eiropas darba tirgū ne tikai labvēlīgi ietekmē uzņēmējdarbību, bet arī sniedz ieguldījumu ekonomikā un sabiedrībā kopumā, un tas ir pamattiesību un demokrātijas jautājums: sievietes veido 60 % no nesenajiem universitāšu beidzējiem, taču turpina būt nepietiekami pārstāvētas ekonomisku lēmumu pieņemšanas amatos; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka sieviešu aktīva līdzdarbība un pilnīga iekļaušana Eiropas darba tirgū ne tikai labvēlīgi ietekmē uzņēmējdarbību, bet arī sniedz ieguldījumu ekonomikā un sabiedrībā kopumā, un tas ir pamattiesību un demokrātijas jautājums: sievietes veido 60 % no nesenajiem universitāšu beidzējiem, taču turpina būt nepietiekami pārstāvētas ekonomisku lēmumu pieņemšanas amatos;

| 25. | pauž nožēlu par to, ka ekonomikas atveseļošanas plānos galvenā uzmanība joprojām ir pievērsta nodarbinātības nozarēm, kurās ir lielāka vīriešu pārstāvības daļa; aicina dalībvalstis un Komisiju, īstenojot stratēģiju „ES 2020” un valstu reformu programmas, konsekventi risināt dzimumu līdztiesības jautājumu un prioritārā kārtā novērst šķēršļus sieviešu dalībai darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm ar invaliditāti, migrantu un etnisko minoritāšu sievietēm, kā arī sievietēm vecuma grupā no 54 līdz 65 gadiem un romu sievietēm; atzīmē, ka sievietēm un vīriešiem tādēļ, lai veiksmīgi saskaņotu darba un ģimenes dzīvi, kā arī iegūtu finansiālo neatkarību, ir nepieciešama iespēja izmantot elastīgus darba veidus, tostarp tāldarbu; atzīmē, ka sievietes ir par maz pārstāvētas nozarēs, kurām ir paplašināšanās iespējas, piemēram, atjaunojamo enerģijas avotu jomā, kā arī zinātnē un progresīvo tehnoloģiju jomā, un tādēļ aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis izstrādāt jaunu darbavietu radīšanas politiku, kurā sievietes un vīrieši būtu vienlīdz pārstāvēti minētajās jaunajās nozarēs; |
| --- | --- |

25.

pauž nožēlu par to, ka ekonomikas atveseļošanas plānos galvenā uzmanība joprojām ir pievērsta nodarbinātības nozarēm, kurās ir lielāka vīriešu pārstāvības daļa; aicina dalībvalstis un Komisiju, īstenojot stratēģiju „ES 2020” un valstu reformu programmas, konsekventi risināt dzimumu līdztiesības jautājumu un prioritārā kārtā novērst šķēršļus sieviešu dalībai darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm ar invaliditāti, migrantu un etnisko minoritāšu sievietēm, kā arī sievietēm vecuma grupā no 54 līdz 65 gadiem un romu sievietēm; atzīmē, ka sievietēm un vīriešiem tādēļ, lai veiksmīgi saskaņotu darba un ģimenes dzīvi, kā arī iegūtu finansiālo neatkarību, ir nepieciešama iespēja izmantot elastīgus darba veidus, tostarp tāldarbu; atzīmē, ka sievietes ir par maz pārstāvētas nozarēs, kurām ir paplašināšanās iespējas, piemēram, atjaunojamo enerģijas avotu jomā, kā arī zinātnē un progresīvo tehnoloģiju jomā, un tādēļ aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis izstrādāt jaunu darbavietu radīšanas politiku, kurā sievietes un vīrieši būtu vienlīdz pārstāvēti minētajās jaunajās nozarēs;

| 26. | aicina atbalstīt iniciatīvas un kampaņas, kas grauj stereotipus par sieviešu neefektivitāti darbā un nespēju ieņemt vadošu amatu; aicina atbalstīt sievietes ceļā uz profesionālo pilnveidi, kā arī viņu centienus ieņemt vadošus amatus; |
| --- | --- |

26.

aicina atbalstīt iniciatīvas un kampaņas, kas grauj stereotipus par sieviešu neefektivitāti darbā un nespēju ieņemt vadošu amatu; aicina atbalstīt sievietes ceļā uz profesionālo pilnveidi, kā arī viņu centienus ieņemt vadošus amatus;

| 27. | pauž nožēlu par to, ka nav gūti panākumi sieviešu skaita palielināšanā uzņēmumu padomēs, kā liecina Eiropas Komisijas 2012. gada ziņojums par sieviešu līdzdalību ekonomisko lēmumu pieņemšanā; konstatē, ka Eiropas Savienībā par lieliem uzskatāmajos uzņēmumos vadošos amatos vidēji ir tikai 13 % sieviešu un tikai 3 % no to vadītājiem ir sievietes; |
| --- | --- |

27.

pauž nožēlu par to, ka nav gūti panākumi sieviešu skaita palielināšanā uzņēmumu padomēs, kā liecina Eiropas Komisijas 2012. gada ziņojums par sieviešu līdzdalību ekonomisko lēmumu pieņemšanā; konstatē, ka Eiropas Savienībā par lieliem uzskatāmajos uzņēmumos vadošos amatos vidēji ir tikai 13 % sieviešu un tikai 3 % no to vadītājiem ir sievietes;

| 28. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk piedāvāt visaptverošus pašreizējos datus par sieviešu pārstāvēto daļu visu veidu uzņēmumos ES un par obligātiem un neobligātiem pasākumiem, kas veikti uzņēmējdarbības sektorā, kā arī tiem, kurus dalībvalstis nesen pieņēmušas ar mērķi palielināt šādu pārstāvēto daļu; norāda, ka saskaņā ar Komisijas ziņojumu par sieviešu līdzdalību ekonomisko lēmumu pieņemšanā uzņēmumu un dalībvalstu veiktie pasākumi ir bijuši nepiemēroti; atzinīgi vērtē izziņoto apspriešanos par pasākumiem, kuru mērķis būtu palielināt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību ekonomisko lēmumu pieņemšanā; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisija atturas veikt tūlītējus likumdošanas pasākumus, lai gan tā bija apņēmusies tādus veikt gadījumā, ja mērķi nebūtu sasniegti; uzskata, ka nebūtiskie sasniegumi 2011. gadā norāda uz to, ka ir jāveic konkrētāki pasākumi nekā vienkārša apspriešanās; tādēļ atkārtoti pauž jau 2011. gadā izteikto aicinājumu līdz 2012. gadam izstrādāt tiesību aktu priekšlikumus, ietverot kvotas, lai palielinātu sieviešu pārstāvēto daļu korporatīvos vadības uzņēmumos no 30 % 2015. gadā līdz 40 % 2020. gadā, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu pienākumus un to ekonomiskās, strukturālās (t. i., saistībā ar uzņēmuma izmēru), juridiskās un reģionālās īpatnības; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk piedāvāt visaptverošus pašreizējos datus par sieviešu pārstāvēto daļu visu veidu uzņēmumos ES un par obligātiem un neobligātiem pasākumiem, kas veikti uzņēmējdarbības sektorā, kā arī tiem, kurus dalībvalstis nesen pieņēmušas ar mērķi palielināt šādu pārstāvēto daļu; norāda, ka saskaņā ar Komisijas ziņojumu par sieviešu līdzdalību ekonomisko lēmumu pieņemšanā uzņēmumu un dalībvalstu veiktie pasākumi ir bijuši nepiemēroti; atzinīgi vērtē izziņoto apspriešanos par pasākumiem, kuru mērķis būtu palielināt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību ekonomisko lēmumu pieņemšanā; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisija atturas veikt tūlītējus likumdošanas pasākumus, lai gan tā bija apņēmusies tādus veikt gadījumā, ja mērķi nebūtu sasniegti; uzskata, ka nebūtiskie sasniegumi 2011. gadā norāda uz to, ka ir jāveic konkrētāki pasākumi nekā vienkārša apspriešanās; tādēļ atkārtoti pauž jau 2011. gadā izteikto aicinājumu līdz 2012. gadam izstrādāt tiesību aktu priekšlikumus, ietverot kvotas, lai palielinātu sieviešu pārstāvēto daļu korporatīvos vadības uzņēmumos no 30 % 2015. gadā līdz 40 % 2020. gadā, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu pienākumus un to ekonomiskās, strukturālās (t. i., saistībā ar uzņēmuma izmēru), juridiskās un reģionālās īpatnības;

| 29. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jāpieņem pasākumi, īpaši ar tiesību aktiem, kuros paredzēti saistoši mērķi sieviešu un vīriešu līdzsvarotas pārstāvības nodrošināšanai uzņēmumu, valsts pārvaldes iestāžu un politisko struktūru atbildīgajos amatos; norāda uz veiksmīgajiem Norvēģijas, Spānijas, Vācijas, Itālijas un Francijas piemēriem; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka dalībvalstīm ir jāpieņem pasākumi, īpaši ar tiesību aktiem, kuros paredzēti saistoši mērķi sieviešu un vīriešu līdzsvarotas pārstāvības nodrošināšanai uzņēmumu, valsts pārvaldes iestāžu un politisko struktūru atbildīgajos amatos; norāda uz veiksmīgajiem Norvēģijas, Spānijas, Vācijas, Itālijas un Francijas piemēriem;

| 30. | atgādina, ka 2014. gadā paredzētās Eiropas Parlamenta vēlēšanas, kurām sekos jaunā Komisijas sastāva iecelšana, kā arī kandidatūru izvirzīšana augstākajiem administratīvo darbinieku amatiem, ir iespēja panākt virzību uz paritātes demokrātiju ES līmenī; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka 2014. gadā paredzētās Eiropas Parlamenta vēlēšanas, kurām sekos jaunā Komisijas sastāva iecelšana, kā arī kandidatūru izvirzīšana augstākajiem administratīvo darbinieku amatiem, ir iespēja panākt virzību uz paritātes demokrātiju ES līmenī;

| 31. | aicina dalībvalstis atbalstīt paritāti, kā savu komisāra amata kandidātu izvirzot gan sievieti, gan vīrieti; aicina Komisijas priekšsēdētāja amatam izvirzīto personu censties ievērot paritātes principu, veidojot Komisijas sastāvu; aicina pašreizējo Komisiju publiski atbalstīt šo procedūru; |
| --- | --- |

31.

aicina dalībvalstis atbalstīt paritāti, kā savu komisāra amata kandidātu izvirzot gan sievieti, gan vīrieti; aicina Komisijas priekšsēdētāja amatam izvirzīto personu censties ievērot paritātes principu, veidojot Komisijas sastāvu; aicina pašreizējo Komisiju publiski atbalstīt šo procedūru;

| 32. | norāda, ka vēlēšanu kvotu izmantošana labvēlīgi ietekmē sieviešu pārstāvību, un atzinīgi vērtē pieņemtos tiesību aktus attiecībā uz paritātes sistēmām un dzimumu kvotām, kas ieviesti Francijā, Spānijā, Beļģijā, Slovēnijā, Portugālē un Polijā; aicina tās dalībvalstis, kurās ir īpaši zems sieviešu pārstāvības līmenis politiskajās apvienībās, apsvērt līdzvērtīgu pasākumu ieviešanu; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka vēlēšanu kvotu izmantošana labvēlīgi ietekmē sieviešu pārstāvību, un atzinīgi vērtē pieņemtos tiesību aktus attiecībā uz paritātes sistēmām un dzimumu kvotām, kas ieviesti Francijā, Spānijā, Beļģijā, Slovēnijā, Portugālē un Polijā; aicina tās dalībvalstis, kurās ir īpaši zems sieviešu pārstāvības līmenis politiskajās apvienībās, apsvērt līdzvērtīgu pasākumu ieviešanu;

| 33. | atzinīgi vērtē parlamentāro komiteju priekšsēdētāju amatā esošo sieviešu skaita būtisko palielināšanos un Parlamenta deputāšu skaitu 2009.–2014. gada likumdošanas pilnvaru termiņā, bet pauž nožēlu par Parlamenta priekšsēdētāja vietnieču skaita samazināšanos termiņa otrajā pusē; tāpēc ierosina pasākumus pilnīgam dzimumu līdzsvaram priekšsēdētāja vietnieku amatos; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē parlamentāro komiteju priekšsēdētāju amatā esošo sieviešu skaita būtisko palielināšanos un Parlamenta deputāšu skaitu 2009.–2014. gada likumdošanas pilnvaru termiņā, bet pauž nožēlu par Parlamenta priekšsēdētāja vietnieču skaita samazināšanos termiņa otrajā pusē; tāpēc ierosina pasākumus pilnīgam dzimumu līdzsvaram priekšsēdētāja vietnieku amatos;

| 34. | aicina dalībvalstis veicināt sieviešu uzņēmējdarbību un nodrošināt finansiālu atbalstu, kā arī profesionālo orientāciju un apmācību, mudinot sievietes dibināt savus uzņēmumus; |
| --- | --- |

34.

aicina dalībvalstis veicināt sieviešu uzņēmējdarbību un nodrošināt finansiālu atbalstu, kā arī profesionālo orientāciju un apmācību, mudinot sievietes dibināt savus uzņēmumus;

Cieņa, integritāte un ar dzimumu saistītas vardarbības izbeigšana

| 35. | mudina Komisiju ietvert tās programmās cīņai ar dzimumnoziedzību tādas vardarbības un uzmākšanās novēršanu, kurai raksturīga homofobija un transfobija; |
| --- | --- |

35.

mudina Komisiju ietvert tās programmās cīņai ar dzimumnoziedzību tādas vardarbības un uzmākšanās novēršanu, kurai raksturīga homofobija un transfobija;

| 36. | atzinīgi vērtē centienus gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī apkarot vardarbību pret sievietēm, vīriešiem un bērniem, īstenojot, piemēram, Eiropas aizsardzības rīkojumu, direktīvu par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un tiesību aktu kopumu upuru tiesību aizsardzības stiprināšanai ES, taču uzsver, ka šī parādība joprojām ir ļoti svarīga un neatrisināta problēma; aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt un īstenot politiku visu veidu diskriminācijas pret sievietēm apkarošanai, tostarp attiecībā uz visa veida seksuālu, fizisku un psiholoģisku vardarbību, vardarbību ģimenē, uzmākšanos un nepieciešamību ietvert ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanu ES ārpolitikā un attīstības sadarbības politikā; uzsver, ka ir jāapzina ar dzimumu saistītas vardarbības reālais apmērs ES; norāda uz to, ka svarīgs darbs šajā jomā ir jāveic Eiropas Dzimumu vardarbības novērošanas centram, un tādēļ aicina pēc iespējas drīzāk nodrošināt centra darbības uzsākšanu; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē centienus gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī apkarot vardarbību pret sievietēm, vīriešiem un bērniem, īstenojot, piemēram, Eiropas aizsardzības rīkojumu, direktīvu par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un tiesību aktu kopumu upuru tiesību aizsardzības stiprināšanai ES, taču uzsver, ka šī parādība joprojām ir ļoti svarīga un neatrisināta problēma; aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt un īstenot politiku visu veidu diskriminācijas pret sievietēm apkarošanai, tostarp attiecībā uz visa veida seksuālu, fizisku un psiholoģisku vardarbību, vardarbību ģimenē, uzmākšanos un nepieciešamību ietvert ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanu ES ārpolitikā un attīstības sadarbības politikā; uzsver, ka ir jāapzina ar dzimumu saistītas vardarbības reālais apmērs ES; norāda uz to, ka svarīgs darbs šajā jomā ir jāveic Eiropas Dzimumu vardarbības novērošanas centram, un tādēļ aicina pēc iespējas drīzāk nodrošināt centra darbības uzsākšanu;

| 37. | atkārtoti norāda uz to, ka Komisijai ir jāizstrādā ES mēroga stratēģija vardarbības pret sievietēm apkarošanai, tostarp normatīvs krimināltiesību instruments dzimumu vardarbības apkarošanai, kā Eiropas Parlaments ir prasījis vairākās rezolūcijās; aicina Komisiju noteikt 2015. gadu par ES gadu vardarbības pret sievietēm izbeigšanai; |
| --- | --- |

37.

atkārtoti norāda uz to, ka Komisijai ir jāizstrādā ES mēroga stratēģija vardarbības pret sievietēm apkarošanai, tostarp normatīvs krimināltiesību instruments dzimumu vardarbības apkarošanai, kā Eiropas Parlaments ir prasījis vairākās rezolūcijās; aicina Komisiju noteikt 2015. gadu par ES gadu vardarbības pret sievietēm izbeigšanai;

| 38. | aicina dalībvalstis veidot informatīvas programmas par uzmākšanos darba vietās un psiholoģisko vardarbību, lai tādējādi sievietes, kuras sastopas ar šīm parādībām, varētu efektīvi tām pretoties; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis veidot informatīvas programmas par uzmākšanos darba vietās un psiholoģisko vardarbību, lai tādējādi sievietes, kuras sastopas ar šīm parādībām, varētu efektīvi tām pretoties;

| 39. | ar vardarbību ģimenē saprot jebkāda veida seksuāli, fiziski un psiholoģiski vardarbīgu izturēšanos; atzīmē, ka ar dzimumu saistīta vardarbība katru gadu izraisa daudzus nāves gadījumus visā ES; tādējādi aicina veikt pienācīgus pasākumus, lai ar dzimumu saistīto vardarbību uzskatītu par vispārēju sabiedrības drošības jautājumu, nevis privātu jautājumu, kas attiecas tikai uz ģimeni, un par pamattiesību pārkāpumu, cita starpā nodrošinot piekļuvi preventīviem pasākumiem un tiesiskās aizsardzības un palīdzības līdzekļiem, tostarp attiecībā uz izsekošanu; |
| --- | --- |

39.

ar vardarbību ģimenē saprot jebkāda veida seksuāli, fiziski un psiholoģiski vardarbīgu izturēšanos; atzīmē, ka ar dzimumu saistīta vardarbība katru gadu izraisa daudzus nāves gadījumus visā ES; tādējādi aicina veikt pienācīgus pasākumus, lai ar dzimumu saistīto vardarbību uzskatītu par vispārēju sabiedrības drošības jautājumu, nevis privātu jautājumu, kas attiecas tikai uz ģimeni, un par pamattiesību pārkāpumu, cita starpā nodrošinot piekļuvi preventīviem pasākumiem un tiesiskās aizsardzības un palīdzības līdzekļiem, tostarp attiecībā uz izsekošanu;

| 40. | pauž gandarījumu par to, ka nesen tika pieņemta direktīvas par Eiropas aizsardzības rīkojumu, kuras mērķis ir aizsargāt cita starpā ar dzimumu saistītas vardarbības upurus, un aicina dalībvalstis iespējami drīz to transponēt savos tiesību aktos, lai nodrošinātu pienācīgu Eiropas aizsardzības rīkojuma īstenošanu; |
| --- | --- |

40.

pauž gandarījumu par to, ka nesen tika pieņemta direktīvas par Eiropas aizsardzības rīkojumu, kuras mērķis ir aizsargāt cita starpā ar dzimumu saistītas vardarbības upurus, un aicina dalībvalstis iespējami drīz to transponēt savos tiesību aktos, lai nodrošinātu pienācīgu Eiropas aizsardzības rīkojuma īstenošanu;

| 41. | šajā saistībā atzīmē ES tiesību aktu kopumu cietušajiem; aicina dalībvalstis šajā tiesību aktu kopumā iekļaut konkrētas darbības un līdzekļus, lai apkarotu visu veidu pret sievietēm vērstu vardarbību, tostarp vardarbību ģimenē, seksuālu vardarbību, uzmākšanos, tā sauktās goda slepkavības, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, piespiedu laulības un citus vardarbības veidus, kā arī indivīda tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

41.

šajā saistībā atzīmē ES tiesību aktu kopumu cietušajiem; aicina dalībvalstis šajā tiesību aktu kopumā iekļaut konkrētas darbības un līdzekļus, lai apkarotu visu veidu pret sievietēm vērstu vardarbību, tostarp vardarbību ģimenē, seksuālu vardarbību, uzmākšanos, tā sauktās goda slepkavības, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, piespiedu laulības un citus vardarbības veidus, kā arī indivīda tiesību pārkāpumus;

| 42. | aicina dalībvalstis ieviest fiziskas vardarbības veicējiem paredzētas sabiedrībā reintegrējošas un psiholoģiskas programmas, kuru dēļ procentuāli samazinātos šo nodarījumu skaits; vērš arī uzmanību uz agresijas pieaugumu meiteņu vidū; |
| --- | --- |

42.

aicina dalībvalstis ieviest fiziskas vardarbības veicējiem paredzētas sabiedrībā reintegrējošas un psiholoģiskas programmas, kuru dēļ procentuāli samazinātos šo nodarījumu skaits; vērš arī uzmanību uz agresijas pieaugumu meiteņu vidū;

| 43. | aicina Komisiju īstenot savu apņemšanos iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu kopējā Eiropas patvēruma sistēmā; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju īstenot savu apņemšanos iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu kopējā Eiropas patvēruma sistēmā;

| 44. | uzsver dalībvalstu, kā arī reģionālo un pašvaldības iestāžu nozīmi tādu pasākumu veikšanā, kuru mērķis ir sekmēt ar dzimumu saistītas vardarbības dēļ cietušu sieviešu atkārtotu iekļaušanu darba tirgū ar tādiem instrumentiem kā ESF vai programma „PROGRESS”; |
| --- | --- |

44.

uzsver dalībvalstu, kā arī reģionālo un pašvaldības iestāžu nozīmi tādu pasākumu veikšanā, kuru mērķis ir sekmēt ar dzimumu saistītas vardarbības dēļ cietušu sieviešu atkārtotu iekļaušanu darba tirgū ar tādiem instrumentiem kā ESF vai programma „PROGRESS”;

| 45. | norāda, ka sociālās un ekonomiskās neatkarības un seksuālās un reproduktīvās veselības autonomijas palielināšana, kā arī brīvības izvēlēties partneri sekmēšana ir svarīgs priekšnosacījums cīņai pret vardarbību; |
| --- | --- |

45.

norāda, ka sociālās un ekonomiskās neatkarības un seksuālās un reproduktīvās veselības autonomijas palielināšana, kā arī brīvības izvēlēties partneri sekmēšana ir svarīgs priekšnosacījums cīņai pret vardarbību;

| 46. | aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt dzimuma dimensiju veselības jomā kā būtisku ES veselības politikas nostādņu daļu, kā arī ES un valstu veselības jomas politiskajās nostādnēs vēl vairāk censties pieņemt duālu stratēģiju ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un vecuma jautājumiem, kā arī konkrētiem ar dzimumu līdztiesību saistītiem pasākumiem; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt dzimuma dimensiju veselības jomā kā būtisku ES veselības politikas nostādņu daļu, kā arī ES un valstu veselības jomas politiskajās nostādnēs vēl vairāk censties pieņemt duālu stratēģiju ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un vecuma jautājumiem, kā arī konkrētiem ar dzimumu līdztiesību saistītiem pasākumiem;

| 47. | atkārto savu nostāju par seksuālās un reproduktīvās veselības tiesībām, kā norādīts tā 2010. gada 10. februāra un 2011. gada 8. marta rezolūcijās par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2009. un 2010. gadā; šajā sakarībā pauž bažas par nesenajiem finansējuma samazinājumiem ģimenes plānošanas un seksuālās izglītības jomā, kā arī ierobežojumiem seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu piekļuvē dažās dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz aizsardzību grūtniecības un bērna kopšanas laikā, kā arī drošiem un likumīgiem abortiem; uzsver, ka sievietēm ir jāspēj pašām kontrolēt savas seksuālās un reproduktīvās tiesības, tostarp izmantojot pieejamu labas kvalitātes kontracepciju; |
| --- | --- |

47.

atkārto savu nostāju par seksuālās un reproduktīvās veselības tiesībām, kā norādīts tā 2010. gada 10. februāra un 2011. gada 8. marta rezolūcijās par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2009. un 2010. gadā; šajā sakarībā pauž bažas par nesenajiem finansējuma samazinājumiem ģimenes plānošanas un seksuālās izglītības jomā, kā arī ierobežojumiem seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu piekļuvē dažās dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz aizsardzību grūtniecības un bērna kopšanas laikā, kā arī drošiem un likumīgiem abortiem; uzsver, ka sievietēm ir jāspēj pašām kontrolēt savas seksuālās un reproduktīvās tiesības, tostarp izmantojot pieejamu labas kvalitātes kontracepciju;

| 48. | pauž bažas par pieaugošo HIV/AIDS un citu seksuāli transmisīvo slimību sastopamību, jo īpaši sieviešu vidū; norāda, ka 45 % no HIV inficētajām jaunajām sievietēm un meitenēm ir vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem; tādēļ mudina Komisiju savās HIV/AIDS apkarošanas stratēģijās pievērst pastiprinātu uzmanību novēršanas pasākumiem un, iekļaujot seksuālo izglītošanu un nodrošinot brīvu piekļuvi prezervatīviem un HIV pārbaudēm, veicināt vispārējo izpratni par seksuāli transmisīvo slimību radītajiem draudiem, kā arī samazināt jaunu HIV saslimšanas gadījumu skaitu; |
| --- | --- |

48.

pauž bažas par pieaugošo HIV/AIDS un citu seksuāli transmisīvo slimību sastopamību, jo īpaši sieviešu vidū; norāda, ka 45 % no HIV inficētajām jaunajām sievietēm un meitenēm ir vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem; tādēļ mudina Komisiju savās HIV/AIDS apkarošanas stratēģijās pievērst pastiprinātu uzmanību novēršanas pasākumiem un, iekļaujot seksuālo izglītošanu un nodrošinot brīvu piekļuvi prezervatīviem un HIV pārbaudēm, veicināt vispārējo izpratni par seksuāli transmisīvo slimību radītajiem draudiem, kā arī samazināt jaunu HIV saslimšanas gadījumu skaitu;

| 49. | aicina sākt Eiropas un dalībvalstu mērogā apspriest, kā apkarot ar sieviešu un vīriešu lomām saistītos stereotipus; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi sekmēt tādu sievietes tēlu, kas veicina cieņu pret sievieti, un apkarot pastāvīgos ar dzimumu saistītos stereotipus, jo īpaši degradējošu attēlu pārsvaru, vienlaikus pilnībā ievērojot vārda brīvību un preses brīvību; |
| --- | --- |

49.

aicina sākt Eiropas un dalībvalstu mērogā apspriest, kā apkarot ar sieviešu un vīriešu lomām saistītos stereotipus; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi sekmēt tādu sievietes tēlu, kas veicina cieņu pret sievieti, un apkarot pastāvīgos ar dzimumu saistītos stereotipus, jo īpaši degradējošu attēlu pārsvaru, vienlaikus pilnībā ievērojot vārda brīvību un preses brīvību;

| 50. | saistībā ar prasību nodrošināt dzimumu līdztiesību aicina ES un dalībvalstis visās savās politiskajās nostādnēs īpašu uzmanību pievērst sievietēm ar īpašām vajadzībām; |
| --- | --- |

50.

saistībā ar prasību nodrošināt dzimumu līdztiesību aicina ES un dalībvalstis visās savās politiskajās nostādnēs īpašu uzmanību pievērst sievietēm ar īpašām vajadzībām;

| 51. | prasa, lai dalībvalstis un Komisija īpašu uzmanību pievērstu neaizsargātāko sieviešu grupām: ir jāveic īpaši pasākumi, kas ir pielāgoti sievietēm ar invaliditāti, vecāka gadagājuma sievietēm, sievietēm ar niecīgu vai nekādu izglītību, sievietēm ar apgādājamajiem, migrantēm vai minoritāšu pārstāvēm, kuras veido īpašas aizsargājamu sieviešu grupas; |
| --- | --- |

51.

prasa, lai dalībvalstis un Komisija īpašu uzmanību pievērstu neaizsargātāko sieviešu grupām: ir jāveic īpaši pasākumi, kas ir pielāgoti sievietēm ar invaliditāti, vecāka gadagājuma sievietēm, sievietēm ar niecīgu vai nekādu izglītību, sievietēm ar apgādājamajiem, migrantēm vai minoritāšu pārstāvēm, kuras veido īpašas aizsargājamu sieviešu grupas;

| 52. | aicina līdztiesības jomā kompetentās valsts, reģionu un pašvaldību iestādes ieviest integrētu pieeju, lai uzlabotu reakciju daudzkārtējas diskriminācijas gadījumos un to uzraudzību; vienlaikus prasa, lai šādas iestādes tiesnešiem, juristiem un darbiniekiem kopumā nodrošinātu apmācību, kas tiem ļautu konstatēt, novērst un pārvaldīt daudzkārtējas diskriminācijas gadījumus; |
| --- | --- |

52.

aicina līdztiesības jomā kompetentās valsts, reģionu un pašvaldību iestādes ieviest integrētu pieeju, lai uzlabotu reakciju daudzkārtējas diskriminācijas gadījumos un to uzraudzību; vienlaikus prasa, lai šādas iestādes tiesnešiem, juristiem un darbiniekiem kopumā nodrošinātu apmācību, kas tiem ļautu konstatēt, novērst un pārvaldīt daudzkārtējas diskriminācijas gadījumus;

Dzimumu līdztiesība ārpus Savienības

| 53. | aicina ES ārpolitikā prioritāti piešķirt sieviešu cilvēktiesībām un iespējai tās efektīvi izmantot; aicina arī īstenot Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību; |
| --- | --- |

53.

aicina ES ārpolitikā prioritāti piešķirt sieviešu cilvēktiesībām un iespējai tās efektīvi izmantot; aicina arī īstenot Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību;

| 54. | lai gan atzinīgi vērtē Vidusjūras dienvidu valstu virzību pretim lielākai demokrātijai un brīvībai, pauž satraukumu par to, ka sieviešu tiesības pēc arābu valstu atmodas var faktiski pavājināties; aicina Komisiju ieviest konkrētus atbalsta pasākumus dzimumu līdztiesībai šajās valstīs; |
| --- | --- |

54.

lai gan atzinīgi vērtē Vidusjūras dienvidu valstu virzību pretim lielākai demokrātijai un brīvībai, pauž satraukumu par to, ka sieviešu tiesības pēc arābu valstu atmodas var faktiski pavājināties; aicina Komisiju ieviest konkrētus atbalsta pasākumus dzimumu līdztiesībai šajās valstīs;

| 55. | izsaka nožēlu, ka dažos pasaules reģionos izvarošana joprojām tiek izmantota kā kara ierocis; aicina Eiropas Savienību ar Eiropas Ārējās darbības dienesta starpniecību iekļaut šo parādību kā prioritāti tās politikas plānā; |
| --- | --- |

55.

izsaka nožēlu, ka dažos pasaules reģionos izvarošana joprojām tiek izmantota kā kara ierocis; aicina Eiropas Savienību ar Eiropas Ārējās darbības dienesta starpniecību iekļaut šo parādību kā prioritāti tās politikas plānā;

| 56. | atzīmē, ka šogad pasaules iedzīvotāju skaits ir sasniedzis 7 miljardus; pauž pārliecību, ka dzimumu līdztiesībai un ģimenes plānošanai jābūt politiskās programmas priekšplānā; |
| --- | --- |

56.

atzīmē, ka šogad pasaules iedzīvotāju skaits ir sasniedzis 7 miljardus; pauž pārliecību, ka dzimumu līdztiesībai un ģimenes plānošanai jābūt politiskās programmas priekšplānā;

| 57. | pauž bažas par lēno virzību Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz 5. mērķi — uzlabot mātes veselības aprūpi, un par situāciju, ka pārāk lēni notiek virzība, lai sasniegtu mērķi par trim ceturtdaļām samazināt māšu mirstības rādītāju, un ka mērķis panākt vispārēju piekļuvi reproduktīvās veselības aprūpei līdz 2015. gadam joprojām nebūt nav tuvu izpildei; norāda, ka katru dienu aptuveni 1 000 sieviešu mirst no pilnīgi novēršamām ar grūtniecību vai dzemdībām saistītām komplikācijām; |
| --- | --- |

57.

pauž bažas par lēno virzību Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz 5. mērķi — uzlabot mātes veselības aprūpi, un par situāciju, ka pārāk lēni notiek virzība, lai sasniegtu mērķi par trim ceturtdaļām samazināt māšu mirstības rādītāju, un ka mērķis panākt vispārēju piekļuvi reproduktīvās veselības aprūpei līdz 2015. gadam joprojām nebūt nav tuvu izpildei; norāda, ka katru dienu aptuveni 1 000 sieviešu mirst no pilnīgi novēršamām ar grūtniecību vai dzemdībām saistītām komplikācijām;

| 58. | mudina politiskos un reliģiskos līderus publiski aizstāvēt Tūkstošgades attīstības 5. mērķi un atbalstīt modernus seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumus; |
| --- | --- |

58.

mudina politiskos un reliģiskos līderus publiski aizstāvēt Tūkstošgades attīstības 5. mērķi un atbalstīt modernus seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumus;

| 59. | aicina dalībvalstis stiprināt savu politisko un finansiālo atbalstu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai un palielināt centienus sasniegt Tūkstošgades attīstības 5. mērķi neatkarīgi no ekonomikas lejupslīdes periodiem; |
| --- | --- |

59.

aicina dalībvalstis stiprināt savu politisko un finansiālo atbalstu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai un palielināt centienus sasniegt Tūkstošgades attīstības 5. mērķi neatkarīgi no ekonomikas lejupslīdes periodiem;

| 60. | atzinīgi vērtē Apvienoto Nāciju Organizācijas neseno lēmumu 11. oktobri noteikt par Starptautisko meiteņu dienu, kas ir ietekmīgs līdzeklis meiteņu īpašo vajadzību un tiesību uzsvēršanai, kā arī plašākas rīcības atbalstam un ieguldījumam tajā, lai meitenēm nodrošinātu viņu iespēju īstenošanu saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un saistībām, to skaitā Tūkstošgades attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

60.

atzinīgi vērtē Apvienoto Nāciju Organizācijas neseno lēmumu 11. oktobri noteikt par Starptautisko meiteņu dienu, kas ir ietekmīgs līdzeklis meiteņu īpašo vajadzību un tiesību uzsvēršanai, kā arī plašākas rīcības atbalstam un ieguldījumam tajā, lai meitenēm nodrošinātu viņu iespēju īstenošanu saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un saistībām, to skaitā Tūkstošgades attīstības mērķiem;

| 61. | atgādina Komisijai un dalībvalstīm par to saistībām īstenot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību un mudina efektīvāk nodrošināt ES humāno palīdzību neatkarīgi no ASV noteiktajiem ierobežojumiem humānās palīdzības sniegšanas jomā, īpaši nodrošinot iespēju veikt abortu bruņotos konfliktos izvarošanu piedzīvojušām sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

61.

atgādina Komisijai un dalībvalstīm par to saistībām īstenot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību un mudina efektīvāk nodrošināt ES humāno palīdzību neatkarīgi no ASV noteiktajiem ierobežojumiem humānās palīdzības sniegšanas jomā, īpaši nodrošinot iespēju veikt abortu bruņotos konfliktos izvarošanu piedzīvojušām sievietēm un meitenēm;

Pārvaldība

| 62. | aicina jauno Padomi novēst šķēršļus Padomes Direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas un pieņemt to Dānijas prezidentūras laikā; |
| --- | --- |

62.

aicina jauno Padomi novēst šķēršļus Padomes Direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas un pieņemt to Dānijas prezidentūras laikā;

| 63. | pieprasa, lai Komisija rīkotos saistībā ar Eiropas Parlamenta rezolūciju par Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plānu; |
| --- | --- |

63.

pieprasa, lai Komisija rīkotos saistībā ar Eiropas Parlamenta rezolūciju par Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plānu;

| 64. | aicina Komisiju turpmāko tiesību aktu izstrādē ņemt vērā spriedumu Test-Achats lietā, lai uzlabotu juridisko noteiktību, jo īpaši attiecībā uz Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju turpmāko tiesību aktu izstrādē ņemt vērā spriedumu Test-Achats lietā, lai uzlabotu juridisko noteiktību, jo īpaši attiecībā uz Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu;

| 65. | saistībā ar iekšpolitiku un ārpolitiku aicina Padomi notiekošajās sarunās par ES daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam ņemt vērā dzimumu līdztiesības aspektu ES budžeta izstrādē un nodrošināt paredzamību, kā arī to, ka ES finansējums netiek samazināts darbībām sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā, tajā skaitā pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanai; |
| --- | --- |

65.

saistībā ar iekšpolitiku un ārpolitiku aicina Padomi notiekošajās sarunās par ES daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam ņemt vērā dzimumu līdztiesības aspektu ES budžeta izstrādē un nodrošināt paredzamību, kā arī to, ka ES finansējums netiek samazināts darbībām sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā, tajā skaitā pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanai;

| 66. | pauž nožēlu par dalībvalstu panākumu trūkumu saistībā ar plāniem modernizēt esošos tiesību aktus par bērna kopšanas un paternitātes atvaļinājumu un pieprasa panākt līdzsvarotu kompromisu ar gaidāmo Dānijas prezidentūru ES ar mērķi to pieņemt 2012. gada pirmajā pusē, lai risinātu Eiropas ģimeņu un Eiropas ekonomikas vajadzības; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus attiecībā uz atvaļinājumu kārtību vecāka gadagājuma cilvēku un slimu radinieku aprūpei; |
| --- | --- |

66.

pauž nožēlu par dalībvalstu panākumu trūkumu saistībā ar plāniem modernizēt esošos tiesību aktus par bērna kopšanas un paternitātes atvaļinājumu un pieprasa panākt līdzsvarotu kompromisu ar gaidāmo Dānijas prezidentūru ES ar mērķi to pieņemt 2012. gada pirmajā pusē, lai risinātu Eiropas ģimeņu un Eiropas ekonomikas vajadzības; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus attiecībā uz atvaļinājumu kārtību vecāka gadagājuma cilvēku un slimu radinieku aprūpei;

| 67. | aicina Komisiju sniegt visaptverošu paziņojumu par vienas personas mājsaimniecību situāciju ES, sniedzot politikas priekšlikumus, lai panāktu godīgu attieksmi tādās jomās kā nodokļi, sociālais nodrošinājums, dzīvojamā platība, veselības aprūpe, apdrošināšana un pensija, pamatojoties uz politikas neitralitātes principu attiecībā uz mājsaimniecības uzbūvi; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju sniegt visaptverošu paziņojumu par vienas personas mājsaimniecību situāciju ES, sniedzot politikas priekšlikumus, lai panāktu godīgu attieksmi tādās jomās kā nodokļi, sociālais nodrošinājums, dzīvojamā platība, veselības aprūpe, apdrošināšana un pensija, pamatojoties uz politikas neitralitātes principu attiecībā uz mājsaimniecības uzbūvi;

| 68. | aicina Komisiju un dalībvalstis apkopot, analizēt un publiskot ticamus statistikas datus, kas sadalīti pa dzimumiem, un kvalitatīvus ar dzimumu saistītus rādītājus, lai varētu pienācīgi izvērtēt un atjaunināt Komisijas Stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai (2010–2015), kā arī uzraudzīt dzimumu līdztiesības aspekta klātbūtni visās politikas jomās; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju un dalībvalstis apkopot, analizēt un publiskot ticamus statistikas datus, kas sadalīti pa dzimumiem, un kvalitatīvus ar dzimumu saistītus rādītājus, lai varētu pienācīgi izvērtēt un atjaunināt Komisijas Stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai (2010–2015), kā arī uzraudzīt dzimumu līdztiesības aspekta klātbūtni visās politikas jomās;

| 69. | atkārtoti uzsver savu aicinājumu Komisijai sagatavot vienlīdzības plānu attiecībā uz LGBTI (lesbietes, geji, biseksuāļi, transpersonas un starpdzimuma personas) personām līdzīgi dzimumu vienlīdzības plānam; |
| --- | --- |

69.

atkārtoti uzsver savu aicinājumu Komisijai sagatavot vienlīdzības plānu attiecībā uz LGBTI (lesbietes, geji, biseksuāļi, transpersonas un starpdzimuma personas) personām līdzīgi dzimumu vienlīdzības plānam;

| 70. | pauž nopietnas bažas par ziņojumiem plašsaziņas līdzekļos saistībā ar to, ka pret cilvēku tirdzniecības upuriem izturas kā pret noziedzniekiem, nevis sniedz tiem atbalstu, un aicina Komisiju izmeklēt jautājumu par izturēšanos pret cilvēku tirdzniecības, seksuālās verdzības un piespiedu prostitūcijas upuriem dalībvalstīs; |
| --- | --- |

70.

pauž nopietnas bažas par ziņojumiem plašsaziņas līdzekļos saistībā ar to, ka pret cilvēku tirdzniecības upuriem izturas kā pret noziedzniekiem, nevis sniedz tiem atbalstu, un aicina Komisiju izmeklēt jautājumu par izturēšanos pret cilvēku tirdzniecības, seksuālās verdzības un piespiedu prostitūcijas upuriem dalībvalstīs;

| 71. | aicina pievērst uzmanību dzimumu līdztiesības situācijai institucionālo mehānismu dalībvalstīs, lai ekonomiskā krīze, veicamās reformas un pārstrukturizācija neveidotu pārāk negatīvu ietekmi uz šiem mehānismiem, bez kuriem sievietes un vīrieša vienlīdzības horizontālā prioritāte ar savu vadības specifiku diez vai būs rezultatīva; |
| --- | --- |

71.

aicina pievērst uzmanību dzimumu līdztiesības situācijai institucionālo mehānismu dalībvalstīs, lai ekonomiskā krīze, veicamās reformas un pārstrukturizācija neveidotu pārāk negatīvu ietekmi uz šiem mehānismiem, bez kuriem sievietes un vīrieša vienlīdzības horizontālā prioritāte ar savu vadības specifiku diez vai būs rezultatīva;

| 72. | norāda, ka kopumā ir jāuzlabo sieviešu organizāciju un pilsoniskās sabiedrības sadarbība un līdzdalība dzimumu perspektīvas integrācijas norisēs; |
| --- | --- |

72.

norāda, ka kopumā ir jāuzlabo sieviešu organizāciju un pilsoniskās sabiedrības sadarbība un līdzdalība dzimumu perspektīvas integrācijas norisēs;

*

* *

| 73. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

73.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(2)  Padomes 2011. gada 7. marta secinājumu pielikums.

(3)  OV C 130, 30.4.2011., 4. lpp.

(4)  OV C 233 E, 28.9.2006., 130. lpp.

(5)  OV C 67 E, 18.3.2010., 31. lpp.

(6)  OV C 341 E, 16.12.2010., 35. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0085.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0330.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0127.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0086.

(11)  OV C 236 E, 12.8.2011., 79. lpp.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/11

---

Otrdiena, 2012. gada 13. martsSieviešu līdzdalība politisko lēmumu pieņemšanā

P7_TA(2012)0070

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par sieviešu līdzdalību politisko lēmumu pieņemšanā — kvalitāti un līdztiesību (2011/2295(INI))

2013/C 251 E/02

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2. pantu un 3. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2. pantu un 3. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 21. un 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 21. un 23. pantu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, ko 1995. gada 15. septembrī pieņēma Ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē, un vēlākos noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO „Pekina +5” (2000. gadā), „Pekina +10” (2005. gadā) un „Pekina +15” (2010. gadā) īpašajās sanāksmēs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, ko 1995. gada 15. septembrī pieņēma Ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē, un vēlākos noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO „Pekina +5” (2000. gadā), „Pekina +10” (2005. gadā) un „Pekina +15” (2010. gadā) īpašajās sanāksmēs,

| — | ņemot vērā Sieviešu statusa komisijas 2006. gada saskaņotos secinājumus par „Vienlīdzīgām iespējām vīriešiem un sievietēm piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā visos līmeņos”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu statusa komisijas 2006. gada saskaņotos secinājumus par „Vienlīdzīgām iespējām vīriešiem un sievietēm piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā visos līmeņos”,

| — | ņemot vērā Sieviešu statusa komisijas saskaņotos secinājumus Nr. 1997/2 par 1996.–1999. gada Pekinas rīcības platformas kritiskajām rūpju jomām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu statusa komisijas saskaņotos secinājumus Nr. 1997/2 par 1996.–1999. gada Pekinas rīcības platformas kritiskajām rūpju jomām,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju A/RES/58/142 par sievietēm un politisko līdzdalību un ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 18. novembrī apstiprināto Trešās komitejas Rezolūciju par sievietēm un politisko līdzdalību (Rezolūcija A/C.3/66/L.20/Rev.1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju A/RES/58/142 par sievietēm un politisko līdzdalību un ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 18. novembrī apstiprināto Trešās komitejas Rezolūciju par sievietēm un politisko līdzdalību (Rezolūcija A/C.3/66/L.20/Rev.1),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020), ko pieņēma Eiropadomes sanāksmē 2011. gada martā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020), ko pieņēma Eiropadomes sanāksmē 2011. gada martā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija (2010.–2015.)” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija (2010.–2015.)” (COM(2010)0491),

| — | ņemot vērā Komisijas 2000. gada 19. jūnija lēmumu par dzimumu līdzsvaru tās izveidotajās komitejās un ekspertu grupās (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2000. gada 19. jūnija lēmumu par dzimumu līdzsvaru tās izveidotajās komitejās un ekspertu grupās (2),

| — | ņemot vērā Padomes 1996. gada 2. decembra Padomes Ieteikumu (96/694/EK) ieteikumu par sieviešu un vīriešu proporcionālu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1996. gada 2. decembra Padomes Ieteikumu (96/694/EK) ieteikumu par sieviešu un vīriešu proporcionālu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos (3),

| — | ņemot vērā Ieteikumu Rec (2003)3 par sieviešu un vīriešu līdzsvarotu piedalīšanos politisko un sabiedrisko lēmumu pieņemšanas procesā, ko 2003. gada 12. martā pieņēma Eiropas Padomes Ministru komiteja, kā arī rezultātus, kas gūti divās attiecīgi 2005. un 2008. gadā notikušajās Ieteikuma Rec (2003)3 īstenošanas progresa uzraudzības kārtās, pamatojoties uz aptaujas par sieviešu un vīriešu līdzdalību politisko un sabiedrisko lēmumu pieņemšanā datiem, kas sagrupēti pēc dzimuma principa; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ieteikumu Rec (2003)3 par sieviešu un vīriešu līdzsvarotu piedalīšanos politisko un sabiedrisko lēmumu pieņemšanas procesā, ko 2003. gada 12. martā pieņēma Eiropas Padomes Ministru komiteja, kā arī rezultātus, kas gūti divās attiecīgi 2005. un 2008. gadā notikušajās Ieteikuma Rec (2003)3 īstenošanas progresa uzraudzības kārtās, pamatojoties uz aptaujas par sieviešu un vīriešu līdzdalību politisko un sabiedrisko lēmumu pieņemšanā datiem, kas sagrupēti pēc dzimuma principa;

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (PACE) Rezolūciju Nr. 1079 (1996) par sieviešu līdzdalības pieaugumu PACE, Ieteikumu Nr. 1413 (1999) par vienlīdzīgu pārstāvniecību politiskajā dzīvē, Rezolūciju Nr. 1348 (2003) par dzimumu līdzsvarotu pārstāvību PACE, kā arī Ieteikumu Nr. 1665 (2004) par sieviešu līdzdalību vēlēšanās un Rezolūciju Nr. 303 (2010) par ilgtspējīgu dzimumu līdztiesību vietējā un reģionālā līmeņa politiskajā dzīvē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (PACE) Rezolūciju Nr. 1079 (1996) par sieviešu līdzdalības pieaugumu PACE, Ieteikumu Nr. 1413 (1999) par vienlīdzīgu pārstāvniecību politiskajā dzīvē, Rezolūciju Nr. 1348 (2003) par dzimumu līdzsvarotu pārstāvību PACE, kā arī Ieteikumu Nr. 1665 (2004) par sieviešu līdzdalību vēlēšanās un Rezolūciju Nr. 303 (2010) par ilgtspējīgu dzimumu līdztiesību vietējā un reģionālā līmeņa politiskajā dzīvē,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes vietējo un reģionālo iestāžu kongresa Rezolūciju Nr. 85 (1999), Ieteikumu Nr. 68 (1999) par sieviešu līdzdalību politiskajā dzīvē Eiropas reģionos, kā arī Ieteikumu Nr. 111 (2002) par sieviešu individuālajām balsstiesībām un demokrātiskajām prasībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes vietējo un reģionālo iestāžu kongresa Rezolūciju Nr. 85 (1999), Ieteikumu Nr. 68 (1999) par sieviešu līdzdalību politiskajā dzīvē Eiropas reģionos, kā arī Ieteikumu Nr. 111 (2002) par sieviešu individuālajām balsstiesībām un demokrātiskajām prasībām,

| — | ņemot vērā deklarāciju par sieviešu līdzdalību vēlēšanās, ko pieņēmusi Eiropas Komisija par likumā pamatotu demokrātiju (Venēcijas komisija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju par sieviešu līdzdalību vēlēšanās, ko pieņēmusi Eiropas Komisija par likumā pamatotu demokrātiju (Venēcijas komisija),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību un juridisko lietu ģenerāldirektorāta rokasgrāmatu „Dzimumu politikas iekļaušana budžetā — praktiskā īstenošana” (2009. gada aprīlis), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību un juridisko lietu ģenerāldirektorāta rokasgrāmatu „Dzimumu politikas iekļaušana budžetā — praktiskā īstenošana” (2009. gada aprīlis),

| — | ņemot vērā 2010. gada 27. janvārī pieņemto Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Ieteikumu Nr. 1899(2010) par sieviešu politiskās pārstāvības palielināšanu ar vēlēšanu sistēmas palīdzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 27. janvārī pieņemto Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Ieteikumu Nr. 1899(2010) par sieviešu politiskās pārstāvības palielināšanu ar vēlēšanu sistēmas palīdzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2000. gada 2. marta rezolūciju par sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2000. gada 2. marta rezolūciju par sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanā (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A7-0029/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A7-0029/2012),

| A. | tā kā sieviešu un vīriešu līdzdalība politisko un sabiedrisko lēmumu pieņemšanā ir nelīdzsvarota un sieviešu pārstāvība ar politisko lēmumu pieņemšanu saistītos amatos, kuros personas ieceļ un ievēlē, Eiropas Savienības līmenī un tās dalībvalstīs neapšaubāmi ir nepietiekama; tā kā sieviešu nepietiekamā pārstāvība Eiropas Parlamenta starpposma vēlēšanās rada bažas; |
| --- | --- |

A.

tā kā sieviešu un vīriešu līdzdalība politisko un sabiedrisko lēmumu pieņemšanā ir nelīdzsvarota un sieviešu pārstāvība ar politisko lēmumu pieņemšanu saistītos amatos, kuros personas ieceļ un ievēlē, Eiropas Savienības līmenī un tās dalībvalstīs neapšaubāmi ir nepietiekama; tā kā sieviešu nepietiekamā pārstāvība Eiropas Parlamenta starpposma vēlēšanās rada bažas;

| B. | tā kā sieviešu līdzdalība politisko lēmumu pieņemšanā, kā arī paņēmieni, stratēģijas, kultūrās valdošā attieksme un instrumenti atšķirību novēršanai ievērojami atšķiras valstu līmenī ES un starp tās dalībvalstīm, politiskajām partijām un sociālo partneru vidū; |
| --- | --- |

B.

tā kā sieviešu līdzdalība politisko lēmumu pieņemšanā, kā arī paņēmieni, stratēģijas, kultūrās valdošā attieksme un instrumenti atšķirību novēršanai ievērojami atšķiras valstu līmenī ES un starp tās dalībvalstīm, politiskajām partijām un sociālo partneru vidū;

| C. | tā kā sieviešu pārstāvība Eiropas Parlamentā ir palielinājusies līdz 35 %, bet vēl nav sasniegusi vienlīdzīgu līmeni; tā kā komitejās un politiskajās grupās ir pat vēl mazāk sieviešu vadošajos amatos; tā kā Eiropas Komisijā joprojām ir tikai trešdaļa sieviešu un sieviete nekad nav bijusi Komisijas priekšsēdētāja amatā; |
| --- | --- |

C.

tā kā sieviešu pārstāvība Eiropas Parlamentā ir palielinājusies līdz 35 %, bet vēl nav sasniegusi vienlīdzīgu līmeni; tā kā komitejās un politiskajās grupās ir pat vēl mazāk sieviešu vadošajos amatos; tā kā Eiropas Komisijā joprojām ir tikai trešdaļa sieviešu un sieviete nekad nav bijusi Komisijas priekšsēdētāja amatā;

| D. | tā kā saskaņā ar statistikas datiem šajā jomā, neraugoties uz vairākiem veiktajiem pasākumiem, dominē nevienlīdzība un pēdējo gadu laikā saistībā ar sieviešu pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanā ir vērojams sastingums, nevis lineārs pieaugums, un dzimumu līdzsvars valstu parlamentos Eiropas Savienībā saglabājies nemainīgs, proti, 24 % sieviešu un 76 % vīriešu, bet sieviešu proporcija ministru vidū kopumā ir tikai 23 % (5); |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar statistikas datiem šajā jomā, neraugoties uz vairākiem veiktajiem pasākumiem, dominē nevienlīdzība un pēdējo gadu laikā saistībā ar sieviešu pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanā ir vērojams sastingums, nevis lineārs pieaugums, un dzimumu līdzsvars valstu parlamentos Eiropas Savienībā saglabājies nemainīgs, proti, 24 % sieviešu un 76 % vīriešu, bet sieviešu proporcija ministru vidū kopumā ir tikai 23 % (5);

| E. | tā kā patlaban de facto tiek izmantota neformāla kvotu sistēma, kurā vīriešiem ir vairāk priekšrocību nekā sievietēm un kurā vīrieši lēmumu pieņemšanas amatiem izvēlas vīriešus, un lai gan minētā sistēma nav oficiāla, tā tomēr ir pastāvīga, ļoti reāla un dziļi iesakņojusies kultūra, kurai raksturīga pozitīva attieksme pret vīriešiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā patlaban de facto tiek izmantota neformāla kvotu sistēma, kurā vīriešiem ir vairāk priekšrocību nekā sievietēm un kurā vīrieši lēmumu pieņemšanas amatiem izvēlas vīriešus, un lai gan minētā sistēma nav oficiāla, tā tomēr ir pastāvīga, ļoti reāla un dziļi iesakņojusies kultūra, kurai raksturīga pozitīva attieksme pret vīriešiem;

| F. | tā kā sieviešu un vīriešu vienlīdzīga līdzdalība politisko lēmumu pieņemšanā ir cilvēktiesību un sociālā taisnīguma jautājums, kā arī būtiska prasība demokrātiskas sabiedrības darbībai; tā kā pastāvīga sieviešu nepietiekama pārstāvība ir demokrātijas trūkums, kas apdraud lēmumu pieņemšanas likumību gan ES, gan valsts līmenī; |
| --- | --- |

F.

tā kā sieviešu un vīriešu vienlīdzīga līdzdalība politisko lēmumu pieņemšanā ir cilvēktiesību un sociālā taisnīguma jautājums, kā arī būtiska prasība demokrātiskas sabiedrības darbībai; tā kā pastāvīga sieviešu nepietiekama pārstāvība ir demokrātijas trūkums, kas apdraud lēmumu pieņemšanas likumību gan ES, gan valsts līmenī;

| G. | tā kā lēmumu pieņemšanas pamatā ir administratīva sagatavošanās un tādējādi sieviešu skaits administratīvajos amatos, īpaši vadošajos, ir vienlīdzības jautājums un nodrošina to, ka dzimumu aspekts tiek ņemts vērā visu politisko nostādņu sagatavošanā; |
| --- | --- |

G.

tā kā lēmumu pieņemšanas pamatā ir administratīva sagatavošanās un tādējādi sieviešu skaits administratīvajos amatos, īpaši vadošajos, ir vienlīdzības jautājums un nodrošina to, ka dzimumu aspekts tiek ņemts vērā visu politisko nostādņu sagatavošanā;

| H. | tā kā 2014. gadā paredzētās Eiropas Parlamenta vēlēšanas, kurām sekos nākamās Eiropas Komisijas iecelšana un kandidatūru izvirzīšana ES augstākajiem amatiem, ir iespēja veicināt paritātes demokrātijas attīstību ES līmenī un padarīt ES par paraugu šajā jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2014. gadā paredzētās Eiropas Parlamenta vēlēšanas, kurām sekos nākamās Eiropas Komisijas iecelšana un kandidatūru izvirzīšana ES augstākajiem amatiem, ir iespēja veicināt paritātes demokrātijas attīstību ES līmenī un padarīt ES par paraugu šajā jomā;

| I. | tā kā Konvencijā par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu cita starpā ir noteikts, ka pusēm būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, tostarp pozitīvi pasākumi, lai izskaustu sieviešu diskrimināciju politiskajā un sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

I.

tā kā Konvencijā par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu cita starpā ir noteikts, ka pusēm būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, tostarp pozitīvi pasākumi, lai izskaustu sieviešu diskrimināciju politiskajā un sabiedriskajā dzīvē;

| J. | tā kā Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja mudina īstenot:






  — | reformas vēlēšanu sistēmās, lai tās vairāk veicinātu sieviešu pārstāvību; |
| --- | --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja mudina īstenot:

—

reformas vēlēšanu sistēmās, lai tās vairāk veicinātu sieviešu pārstāvību;

| — | uz dzimumu aspektu pamatotus pret diskrimināciju vērstus noteikumus konstitūcijās un vēlēšanu tiesību aktos ar nepieciešamajiem izņēmumiem, kas ļauj nepietiekami pārstāvētajam dzimumam piemērot pozitīvas diskriminācijas pasākumus; |
| --- | --- |

—

uz dzimumu aspektu pamatotus pret diskrimināciju vērstus noteikumus konstitūcijās un vēlēšanu tiesību aktos ar nepieciešamajiem izņēmumiem, kas ļauj nepietiekami pārstāvētajam dzimumam piemērot pozitīvas diskriminācijas pasākumus;

| — | pilsonisko izglītību, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī izskaust ar dzimumu saistītos stereotipus un pret amatiem izvirzītajām sievietēm vērstos aizspriedumus, īpaši politiskajās partijās, kā arī plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

—

pilsonisko izglītību, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī izskaust ar dzimumu saistītos stereotipus un pret amatiem izvirzītajām sievietēm vērstos aizspriedumus, īpaši politiskajās partijās, kā arī plašsaziņas līdzekļos;

| K. | tā kā Pekinas deklarācijā un Rīcības platformā par sievietēm varas pozīcijās un lēmumu pieņemšanas procesā ir uzsvērts, ka vienlīdzīga līdzdalība ir priekšnosacījums, lai tiktu ņemtas vērā sieviešu intereses, un tā ir vajadzīga demokrātijas nostiprināšanai un tās pareizas darbības veicināšanai; tā kā tas arī apliecina, ka aktīva, ar vīriešiem līdzvērtīga sieviešu līdzdalība visos lēmumu pieņemšanas līmeņos ir būtisks līdztiesības, ilgtspējīgas attīstības, miera un demokrātijas nodrošināšanas aspekts; |
| --- | --- |

K.

tā kā Pekinas deklarācijā un Rīcības platformā par sievietēm varas pozīcijās un lēmumu pieņemšanas procesā ir uzsvērts, ka vienlīdzīga līdzdalība ir priekšnosacījums, lai tiktu ņemtas vērā sieviešu intereses, un tā ir vajadzīga demokrātijas nostiprināšanai un tās pareizas darbības veicināšanai; tā kā tas arī apliecina, ka aktīva, ar vīriešiem līdzvērtīga sieviešu līdzdalība visos lēmumu pieņemšanas līmeņos ir būtisks līdztiesības, ilgtspējīgas attīstības, miera un demokrātijas nodrošināšanas aspekts;

| L. | tā kā iesakņojušos dzimuma stereotipu dēļ svarīgāko politisko lēmumu pieņemšanas amatu jomā joprojām pastāv izteikta segregācija, kurā sievietēm noteikti aprūpes un sadales uzdevumi veselības, sociālās aprūpes un vides jomā, bet vīriešiem — ietekmīgi, ar resursiem saistīti uzdevumi tādās jomās kā ekonomika un monetārās lietas, tirdzniecība, budžeta izpilde, aizsardzība un ārlietas, un šī segregācija kropļo varas struktūru un resursu piešķiršanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā iesakņojušos dzimuma stereotipu dēļ svarīgāko politisko lēmumu pieņemšanas amatu jomā joprojām pastāv izteikta segregācija, kurā sievietēm noteikti aprūpes un sadales uzdevumi veselības, sociālās aprūpes un vides jomā, bet vīriešiem — ietekmīgi, ar resursiem saistīti uzdevumi tādās jomās kā ekonomika un monetārās lietas, tirdzniecība, budžeta izpilde, aizsardzība un ārlietas, un šī segregācija kropļo varas struktūru un resursu piešķiršanu;

| M. | tā kā politiskajām partijām, kuru pienākums ir izraudzīties, novērtēt un izvirzīt kandidatūras vadošajiem amatiem, ir galvenā nozīme sieviešu un vīriešu vienlīdzīgas pārstāvības nodrošināšanā politikā un tādēļ tām vajadzētu atbalstīt labas prakses paraugus, piemēram, brīvprātīgas partiju kvotas vēlēšanām, ko jau ieviesušas dažas politiskās partijas 13 ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

M.

tā kā politiskajām partijām, kuru pienākums ir izraudzīties, novērtēt un izvirzīt kandidatūras vadošajiem amatiem, ir galvenā nozīme sieviešu un vīriešu vienlīdzīgas pārstāvības nodrošināšanā politikā un tādēļ tām vajadzētu atbalstīt labas prakses paraugus, piemēram, brīvprātīgas partiju kvotas vēlēšanām, ko jau ieviesušas dažas politiskās partijas 13 ES dalībvalstīs;

| N. | tā kā Pasaules Bankas 1999. gadā veiktajā pētījumā „Korupcija un sievietes valdībā” secināts, ka valdības korumpētības līmenis ir zemāks, ja valdībā ir lielāka sieviešu līdzdalība, jo saskaņā ar minētā pētījuma secinājumiem sievietēm ir augstāki ētikas standarti un viņas apliecina, ka tām vairāk rūp kopējais labums; |
| --- | --- |

N.

tā kā Pasaules Bankas 1999. gadā veiktajā pētījumā „Korupcija un sievietes valdībā” secināts, ka valdības korumpētības līmenis ir zemāks, ja valdībā ir lielāka sieviešu līdzdalība, jo saskaņā ar minētā pētījuma secinājumiem sievietēm ir augstāki ētikas standarti un viņas apliecina, ka tām vairāk rūp kopējais labums;

| O. | tā kā ir vajadzīgas visaptverošas daudzpusīgas stratēģijas, ko veido nesaistoši pasākumi, piemēram, mērķi un brīvprātīgas partiju kvotas, veicināšanas pasākumi, piemēram, izglītošana dzimumu līdztiesības jomā, konsultēšana un izpratnes veidošanas kampaņas, kā arī juridiski saistoši pasākumi, piemēram, dzimumu kvotas vēlēšanām, paturot prātā, ka juridiski saistošie pasākumi, kas ir saderīgi ar institucionālo un vēlēšanu sistēmu un ietver prioritārās secības noteikumus, uzraudzību un efektīvas sankcijas par to neievērošanu, ir bijuši visefektīvākie, lai sasniegtu dzimumu līdzsvaru politikā; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir vajadzīgas visaptverošas daudzpusīgas stratēģijas, ko veido nesaistoši pasākumi, piemēram, mērķi un brīvprātīgas partiju kvotas, veicināšanas pasākumi, piemēram, izglītošana dzimumu līdztiesības jomā, konsultēšana un izpratnes veidošanas kampaņas, kā arī juridiski saistoši pasākumi, piemēram, dzimumu kvotas vēlēšanām, paturot prātā, ka juridiski saistošie pasākumi, kas ir saderīgi ar institucionālo un vēlēšanu sistēmu un ietver prioritārās secības noteikumus, uzraudzību un efektīvas sankcijas par to neievērošanu, ir bijuši visefektīvākie, lai sasniegtu dzimumu līdzsvaru politikā;

| P. | tā kā sieviešu piekļuvi vēlēšanu kampaņu finansējumam bieži ietekmē vairāk ierobežojumu, ņemot vērā diskrimināciju politiskajās partijās, sieviešu neiekļaušanu peļņas gūšanas tīklos, kā arī sieviešu ienākumu un ietaupījumu zemo līmeni; |
| --- | --- |

P.

tā kā sieviešu piekļuvi vēlēšanu kampaņu finansējumam bieži ietekmē vairāk ierobežojumu, ņemot vērā diskrimināciju politiskajās partijās, sieviešu neiekļaušanu peļņas gūšanas tīklos, kā arī sieviešu ienākumu un ietaupījumu zemo līmeni;

| Q. | tā kā procedūrām vēlēšanu sistēmās, kā arī politiskajās institūcijās un partijās ir izšķiroša nozīme un vērā ņemama ietekme uz piemēroto stratēģiju efektivitāti, kā arī uz politikā sasniegtā dzimumu līdzsvara līmeni; |
| --- | --- |

Q.

tā kā procedūrām vēlēšanu sistēmās, kā arī politiskajās institūcijās un partijās ir izšķiroša nozīme un vērā ņemama ietekme uz piemēroto stratēģiju efektivitāti, kā arī uz politikā sasniegtā dzimumu līdzsvara līmeni;

| R. | tā kā sieviešu līdzdalību un vadību politisko lēmumu pieņemšanā vēl joprojām ietekmē tādi dažādi šķēršļi kā stimulējošas un atbalstošas vides trūkums politiskajās institūcijās un sabiedrības labklājības struktūrās, pašreizējie ar dzimumu saistītie stereotipi, kā arī nesenās ekonomikas krīzes sekas un tās negatīvā ietekme uz dzimumu līdztiesības problēmām; |
| --- | --- |

R.

tā kā sieviešu līdzdalību un vadību politisko lēmumu pieņemšanā vēl joprojām ietekmē tādi dažādi šķēršļi kā stimulējošas un atbalstošas vides trūkums politiskajās institūcijās un sabiedrības labklājības struktūrās, pašreizējie ar dzimumu saistītie stereotipi, kā arī nesenās ekonomikas krīzes sekas un tās negatīvā ietekme uz dzimumu līdztiesības problēmām;

| S. | tā kā zemais sieviešu līdzdalības līmenis lēmumu pieņemšanā un pārvaldībā ir lielā mērā saistīts ar problēmām, ko rada darba un ģimenes dzīves apvienošana, nevienlīdzīgais ģimenes pienākumu sadalījums, kurā vislielāko darbu veic sievietes, kā arī joprojām pastāvošā diskriminācija darbā un profesionālajā apmācībā, |
| --- | --- |

S.

tā kā zemais sieviešu līdzdalības līmenis lēmumu pieņemšanā un pārvaldībā ir lielā mērā saistīts ar problēmām, ko rada darba un ģimenes dzīves apvienošana, nevienlīdzīgais ģimenes pienākumu sadalījums, kurā vislielāko darbu veic sievietes, kā arī joprojām pastāvošā diskriminācija darbā un profesionālajā apmācībā,

Sieviešu pārstāvība vēlētos amatos

| 1. | aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un īstenot efektīvas dzimumu līdztiesības politiskās nostādnes un daudzpusīgas stratēģijas paritātes nodrošināšanai politisko lēmumu pieņemšanā un vadošajos amatos visos līmeņos, jo īpaši makroekonomikas, politikas, tirdzniecības, nodarbinātības, budžeta, aizsardzības un ārlietu jomā, izvērtējot ietekmi un darot to pieejamu sabiedrībai, izmantojot atbilstīgus līdztiesības rādītājus, paredzot skaitļos izsakāmus mērķus, skaidrus rīcības plānus un pastāvīgas pārraudzības mehānismus, kurus gadījumos, kad mērķi nav sasniegti paredzētajā termiņā, papildina juridiski saistoša koriģējoša rīcība; |
| --- | --- |

1.

aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un īstenot efektīvas dzimumu līdztiesības politiskās nostādnes un daudzpusīgas stratēģijas paritātes nodrošināšanai politisko lēmumu pieņemšanā un vadošajos amatos visos līmeņos, jo īpaši makroekonomikas, politikas, tirdzniecības, nodarbinātības, budžeta, aizsardzības un ārlietu jomā, izvērtējot ietekmi un darot to pieejamu sabiedrībai, izmantojot atbilstīgus līdztiesības rādītājus, paredzot skaitļos izsakāmus mērķus, skaidrus rīcības plānus un pastāvīgas pārraudzības mehānismus, kurus gadījumos, kad mērķi nav sasniegti paredzētajā termiņā, papildina juridiski saistoša koriģējoša rīcība;

| 2. | atzinīgi vērtē tiesību aktos noteiktās paritātes sistēmas / dzimumu kvotas vēlēšanām, kas ieviestas dažās dalībvalstīs; aicina dalībvalstis apsvērt likumdošanas pasākumu, piemēram, pozitīvas darbības pasākumu, ieviešanu, lai sekmētu virzību uz paritāti un nodrošinātu šo pasākumu efektivitāti, ja tie ir saderīgi ar vēlēšanu sistēmu un ja politiskās partijas ir atbildīgas par vēlēšanu sarakstu izveidi, ar rāvējslēdzēja principa sistēmām, uzraudzību un efektīvām sankcijām, kas varētu sekmēt līdzsvarotāku sieviešu un vīriešu līdzdalību politisko lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē tiesību aktos noteiktās paritātes sistēmas / dzimumu kvotas vēlēšanām, kas ieviestas dažās dalībvalstīs; aicina dalībvalstis apsvērt likumdošanas pasākumu, piemēram, pozitīvas darbības pasākumu, ieviešanu, lai sekmētu virzību uz paritāti un nodrošinātu šo pasākumu efektivitāti, ja tie ir saderīgi ar vēlēšanu sistēmu un ja politiskās partijas ir atbildīgas par vēlēšanu sarakstu izveidi, ar rāvējslēdzēja principa sistēmām, uzraudzību un efektīvām sankcijām, kas varētu sekmēt līdzsvarotāku sieviešu un vīriešu līdzdalību politisko lēmumu pieņemšanā;

| 3. | turklāt aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis ievērot paritātes principu visos līmeņos, skaidri paužot savu nostāju pret diskrimināciju, nodrošinot atbilstīgus līdzekļus, izmantojot īpašus instrumentus un veicinot to, lai ierēdņiem, kuri ir atbildīgi par budžeta sagatavošanu, nodrošinātu nepieciešamo apmācību par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; |
| --- | --- |

3.

turklāt aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis ievērot paritātes principu visos līmeņos, skaidri paužot savu nostāju pret diskrimināciju, nodrošinot atbilstīgus līdzekļus, izmantojot īpašus instrumentus un veicinot to, lai ierēdņiem, kuri ir atbildīgi par budžeta sagatavošanu, nodrošinātu nepieciešamo apmācību par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā;

| 4. | aicina dalībvalstis un Komisiju īpašu uzmanību pievērst ar dzimumu līdztiesību saistītām izglītības programmām, kas paredzētas pilsoniskajai sabiedrībai un jo īpaši jauniešiem no agra vecuma, atzīstot, ka sieviešu tiesības ir cilvēktiesības un ka paritāte ir būtiska politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

4.

aicina dalībvalstis un Komisiju īpašu uzmanību pievērst ar dzimumu līdztiesību saistītām izglītības programmām, kas paredzētas pilsoniskajai sabiedrībai un jo īpaši jauniešiem no agra vecuma, atzīstot, ka sieviešu tiesības ir cilvēktiesības un ka paritāte ir būtiska politiskajā dzīvē;

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzņemties saistības, kas jāpieņem visām politiskajām partijām Eiropas, valsts un reģionālā līmenī, ar mērķi veikt pasākumus, lai sekmētu sieviešu aktīvu līdzdalību un iesaistīšanos politiskajā dzīvē un vēlēšanās, nodrošinātu īstenu paritāti to iekšējo lēmumu pieņemšanas procesā, attiecībā uz izvirzītajiem kandidātiem vēlētu amatu ieņemšanai un partiju vēlēšanu sarakstos, ieviešot kvotas, un, ja tas atbilst vēlēšanu sistēmai un politiskās partijas ir atbildīgas par vēlēšanu saraksta izveidi, pievērstu uzmanību sieviešu kandidātu pozīcijai šajos sarakstos; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju un dalībvalstis uzņemties saistības, kas jāpieņem visām politiskajām partijām Eiropas, valsts un reģionālā līmenī, ar mērķi veikt pasākumus, lai sekmētu sieviešu aktīvu līdzdalību un iesaistīšanos politiskajā dzīvē un vēlēšanās, nodrošinātu īstenu paritāti to iekšējo lēmumu pieņemšanas procesā, attiecībā uz izvirzītajiem kandidātiem vēlētu amatu ieņemšanai un partiju vēlēšanu sarakstos, ieviešot kvotas, un, ja tas atbilst vēlēšanu sistēmai un politiskās partijas ir atbildīgas par vēlēšanu saraksta izveidi, pievērstu uzmanību sieviešu kandidātu pozīcijai šajos sarakstos;

| 6. | atzīst, ka politiskās partijas ir nozīmīgs faktors dzimumu paritātes veicināšanā; attiecīgi aicina dalībvalstis vērsties pie savas valsts partijām ar prasību, ja tas ir saderīgi ar vēlēšanu sistēmu un ja politiskās partijas ir atbildīgas par vēlēšanu saraksta izveidi, noteikt un īstenot kvotu sistēmas un citus pozitīvas darbības veidus, piemērot prioritārās secības noteikumus vēlēšanu kandidātu sarakstiem reģionālajās, valsts un ES vēlēšanās, kā arī noteikt un piemērot efektīvas sankcijas gadījumos, kad šīs prasības netiek izpildītas; aicina dalībvalstis saistīt un noteikt mērķus, ņemot vērā dzimumu paritāti politiskajās partijās kā priekšnoteikumu finansējuma saņemšanai; |
| --- | --- |

6.

atzīst, ka politiskās partijas ir nozīmīgs faktors dzimumu paritātes veicināšanā; attiecīgi aicina dalībvalstis vērsties pie savas valsts partijām ar prasību, ja tas ir saderīgi ar vēlēšanu sistēmu un ja politiskās partijas ir atbildīgas par vēlēšanu saraksta izveidi, noteikt un īstenot kvotu sistēmas un citus pozitīvas darbības veidus, piemērot prioritārās secības noteikumus vēlēšanu kandidātu sarakstiem reģionālajās, valsts un ES vēlēšanās, kā arī noteikt un piemērot efektīvas sankcijas gadījumos, kad šīs prasības netiek izpildītas; aicina dalībvalstis saistīt un noteikt mērķus, ņemot vērā dzimumu paritāti politiskajās partijās kā priekšnoteikumu finansējuma saņemšanai;

| 7. | aicina Eiropas politiskās partijas ieviest kvotu sistēmu partiju un vēlēšanu kandidātu sarakstos, ja tas ir saderīgi ar vēlēšanu sistēmu un ja politiskās partijas ir atbildīgas par vēlēšanu saraksta izveidi, jo īpaši attiecībā uz 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanu sarakstiem; uzskata, ka procedūra vēlēšanu sarakstu izstrādē, sieviešu kandidatūras mijot ar vīriešu kandidatūrām saraksta augšgalā, ir labākais veids, kā uzlabot sieviešu līdzdalību politikā; |
| --- | --- |

7.

aicina Eiropas politiskās partijas ieviest kvotu sistēmu partiju un vēlēšanu kandidātu sarakstos, ja tas ir saderīgi ar vēlēšanu sistēmu un ja politiskās partijas ir atbildīgas par vēlēšanu saraksta izveidi, jo īpaši attiecībā uz 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanu sarakstiem; uzskata, ka procedūra vēlēšanu sarakstu izstrādē, sieviešu kandidatūras mijot ar vīriešu kandidatūrām saraksta augšgalā, ir labākais veids, kā uzlabot sieviešu līdzdalību politikā;

| 8. | uzsver, ka ir vajadzīgi konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu paritāti vēlētajos amatos valstu parlamentos un Eiropas Parlamentā (piemēram, priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku amatos), piemēram, nosakot 50 % sieviešu un vīriešu pārstāvības mērķi katrā no šiem amatiem; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir vajadzīgi konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu paritāti vēlētajos amatos valstu parlamentos un Eiropas Parlamentā (piemēram, priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku amatos), piemēram, nosakot 50 % sieviešu un vīriešu pārstāvības mērķi katrā no šiem amatiem;

| 9. | atbalsta Komisijas nodomu veicināt sieviešu līdzdalību nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās ar finanšu programmu „Pamattiesības un pilsoniskums” un „Eiropa pilsoņiem” palīdzību; aicina Komisiju tās atbilstīgajās gada darba programmās nodrošināt, lai 2013.–2014. gadā būtu pieejams pietiekams finansējums arī informētības uzlabošanas kampaņām plašsaziņas līdzekļos, veicinot sieviešu ievēlēšanu, un lai dalībvalstu partijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas tam varētu bez grūtībām piekļūt nolūkā īstenot plānotās iniciatīvas, kuru mērķis ir palielināt sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

9.

atbalsta Komisijas nodomu veicināt sieviešu līdzdalību nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās ar finanšu programmu „Pamattiesības un pilsoniskums” un „Eiropa pilsoņiem” palīdzību; aicina Komisiju tās atbilstīgajās gada darba programmās nodrošināt, lai 2013.–2014. gadā būtu pieejams pietiekams finansējums arī informētības uzlabošanas kampaņām plašsaziņas līdzekļos, veicinot sieviešu ievēlēšanu, un lai dalībvalstu partijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas tam varētu bez grūtībām piekļūt nolūkā īstenot plānotās iniciatīvas, kuru mērķis ir palielināt sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā;

| 10. | aicina Komisiju, plānojot nākamo 2014.–2020. gada finansēšanas periodu attiecībā uz minētajām programmām vai ar tām saistītām nākamajām programmām, kā arī, izstrādājot iecerētā Eiropas Pilsoņu gada (2013.) pasākumu plānu, atbalstīt un finansēt pasākumus saistībā ar paritātes veicināšanu lēmumu pieņemšanas amatos un politiskajos pasākumos; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju, plānojot nākamo 2014.–2020. gada finansēšanas periodu attiecībā uz minētajām programmām vai ar tām saistītām nākamajām programmām, kā arī, izstrādājot iecerētā Eiropas Pilsoņu gada (2013.) pasākumu plānu, atbalstīt un finansēt pasākumus saistībā ar paritātes veicināšanu lēmumu pieņemšanas amatos un politiskajos pasākumos;

| 11. | aicina Komisiju vismaz divus gadus pirms paziņojuma par vēlēšanām sākt kampaņas, kuru mērķis ir paritātes nodrošināšana Eiropas Parlamenta vēlēšanu sarakstos, kā arī mudināt dalībvalstis īstenot līdzīgus pasākumus pašvaldību un reģionālajās vēlēšanās; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju vismaz divus gadus pirms paziņojuma par vēlēšanām sākt kampaņas, kuru mērķis ir paritātes nodrošināšana Eiropas Parlamenta vēlēšanu sarakstos, kā arī mudināt dalībvalstis īstenot līdzīgus pasākumus pašvaldību un reģionālajās vēlēšanās;

Sieviešu pārstāvība amatos, kuru pienākumu veicējus ieceļ

| 12. | aicina dalībvalstis atbalstīt paritāti, par savas valsts kandidātiem Eiropas komisāra amatam izvirzot sievieti un vīrieti; aicina Komisijas priekšsēdētāju, veidojot jauno Komisiju, nodrošināt paritāti; aicina Komisiju atklāti atbalstīt šo procedūru; atgādina, ka Parlamentam ir īpaši jāņem vērā dzimumu līdzsvars saistībā ar šo procedūru, un atkārtoti uzsver, ka saskaņā ar Reglamenta 106. pantu ir svarīgi ņemt vērā sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu pārstāvību, piekrītot jaunās Komisijas sastāvam; |
| --- | --- |

12.

aicina dalībvalstis atbalstīt paritāti, par savas valsts kandidātiem Eiropas komisāra amatam izvirzot sievieti un vīrieti; aicina Komisijas priekšsēdētāju, veidojot jauno Komisiju, nodrošināt paritāti; aicina Komisiju atklāti atbalstīt šo procedūru; atgādina, ka Parlamentam ir īpaši jāņem vērā dzimumu līdzsvars saistībā ar šo procedūru, un atkārtoti uzsver, ka saskaņā ar Reglamenta 106. pantu ir svarīgi ņemt vērā sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu pārstāvību, piekrītot jaunās Komisijas sastāvam;

| 13. | aicina Komisiju un Padomi apņemties sasniegt paritātes mērķus visās to lēmumu pieņemšanas struktūrās, izveidojot un īstenojot kvotu sistēmas un citus pozitīvas darbības pasākumus augsta līmeņa ierēdņu nolīgšanā; aicina dalībvalstu valdības nozīmīgiem amatiem Eiropas Savienības līmenī izvirzīt gan sievieti, gan vīrieti; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju un Padomi apņemties sasniegt paritātes mērķus visās to lēmumu pieņemšanas struktūrās, izveidojot un īstenojot kvotu sistēmas un citus pozitīvas darbības pasākumus augsta līmeņa ierēdņu nolīgšanā; aicina dalībvalstu valdības nozīmīgiem amatiem Eiropas Savienības līmenī izvirzīt gan sievieti, gan vīrieti;

| 14. | ņem vērā Komisijas apņemšanos, kas pausta tās „Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā (2010.–2015.)”, pārraudzīt virzību uz mērķi Komisijas komitejās un ekspertu grupās nodrošināt viena dzimuma pārstāvju 40 % proporciju un aicina ES iestādes, organizācijas un aģentūras veikt konkrētus pasākumus, lai sagatavotu stratēģijas ar mērķi nodrošināt līdzsvarotu līdzdalību šo struktūru lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

14.

ņem vērā Komisijas apņemšanos, kas pausta tās „Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā (2010.–2015.)”, pārraudzīt virzību uz mērķi Komisijas komitejās un ekspertu grupās nodrošināt viena dzimuma pārstāvju 40 % proporciju un aicina ES iestādes, organizācijas un aģentūras veikt konkrētus pasākumus, lai sagatavotu stratēģijas ar mērķi nodrošināt līdzsvarotu līdzdalību šo struktūru lēmumu pieņemšanas procesā;

| 15. | aicina dalībvalstis veicināt pozitīvas darbības pasākumus, tostarp saistošus tiesību aktus, nolūkā nodrošināt paritāti visās pārvaldības struktūrās un attiecībā uz iecelšanu publiskos amatos, kā arī izstrādāt instrumentus dzimumu jautājumu pārraudzībai saistībā ar kandidātu izvirzīšanu un vēlēšanām; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis veicināt pozitīvas darbības pasākumus, tostarp saistošus tiesību aktus, nolūkā nodrošināt paritāti visās pārvaldības struktūrās un attiecībā uz iecelšanu publiskos amatos, kā arī izstrādāt instrumentus dzimumu jautājumu pārraudzībai saistībā ar kandidātu izvirzīšanu un vēlēšanām;

Pasākumi nolūkā veicināt sieviešu līdzdalību politiskajā dzīvē

| 16. | mudina Komisiju un dalībvalstis īstenot pozitīvas darbības pasākumus, piemēram, izdevīgāku nosacījumu piemērošanu, gadījumos, kad dzimuma pārstāvība ir nepietiekama; |
| --- | --- |

16.

mudina Komisiju un dalībvalstis īstenot pozitīvas darbības pasākumus, piemēram, izdevīgāku nosacījumu piemērošanu, gadījumos, kad dzimuma pārstāvība ir nepietiekama;

| 17. | aicina dalībvalstis īstenot pārredzamu atlases procedūru vīriešu un sieviešu izvirzīšanai lēmumu pieņemšanas amatos, tostarp prasot publiski sniegt dzīvesgājuma aprakstu un izvēli veicot, pamatojoties uz nopelniem, kompetenci un pārstāvību; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis īstenot pārredzamu atlases procedūru vīriešu un sieviešu izvirzīšanai lēmumu pieņemšanas amatos, tostarp prasot publiski sniegt dzīvesgājuma aprakstu un izvēli veicot, pamatojoties uz nopelniem, kompetenci un pārstāvību;

| 18. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pasākumus, ar kuriem atbalsta sieviešu organizācijas, tostarp nodrošinot šīm organizācijām pienācīgu finansējumu un radot platformas sadarbībai un ar dzimumu saistītai aģitācijai vēlēšanu ietvaros; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pasākumus, ar kuriem atbalsta sieviešu organizācijas, tostarp nodrošinot šīm organizācijām pienācīgu finansējumu un radot platformas sadarbībai un ar dzimumu saistītai aģitācijai vēlēšanu ietvaros;

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt sieviešu tīklus un veicināt darbaudzināšanu, atbilstīgu apmācību, kā arī labas prakses apmaiņu un programmas, pievēršot īpašu uzmanību sievietēm — politikas veidotājām to karjeras sākumā; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt sieviešu tīklus un veicināt darbaudzināšanu, atbilstīgu apmācību, kā arī labas prakses apmaiņu un programmas, pievēršot īpašu uzmanību sievietēm — politikas veidotājām to karjeras sākumā;

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis karjeras veicināšanas ietvaros un nolūkā uzlabot sieviešu vadības prasmes un pieredzi nodrošināt sievietēm piekļuvi (vajadzības gadījumā piemērojot izdevīgākus nosacījumus) vadības prasmju apguvei un vadošiem amatiem; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju un dalībvalstis karjeras veicināšanas ietvaros un nolūkā uzlabot sieviešu vadības prasmes un pieredzi nodrošināt sievietēm piekļuvi (vajadzības gadījumā piemērojot izdevīgākus nosacījumus) vadības prasmju apguvei un vadošiem amatiem;

| 21. | atzīst citus dalībniekus kā nozīmīgu plašāka demokrātiska procesa daļu un tādējādi aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis veicināt un atbalstīt darba devēju organizāciju, arodbiedrību un privātā sektora organizāciju, nevalstisko organizāciju un visu to organizāciju, kas parasti ietver ar valsts pārvaldi saistītas konsultatīvās padomes, centienus nodrošināt sieviešu un vīriešu līdztiesību viņu pozīcijās, tostarp līdzdalību lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

21.

atzīst citus dalībniekus kā nozīmīgu plašāka demokrātiska procesa daļu un tādējādi aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis veicināt un atbalstīt darba devēju organizāciju, arodbiedrību un privātā sektora organizāciju, nevalstisko organizāciju un visu to organizāciju, kas parasti ietver ar valsts pārvaldi saistītas konsultatīvās padomes, centienus nodrošināt sieviešu un vīriešu līdztiesību viņu pozīcijās, tostarp līdzdalību lēmumu pieņemšanā;

| 22. | aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis nodrošināt sievietēm un vīriešiem iespēju aktīvi piedalīties politisko lēmumu pieņemšanā, veicinot līdzsvaru starp ģimenes un profesionālo dzīvi un to apvienošanu ar tādu pasākumu palīdzību kā vienlīdzīga bērnu audzināšanas izdevumu segšana no abu vecāku darba devēju puses un pieejamu un atbilstošu pakalpojumu nodrošināšana, piemēram, bērnu un vecu cilvēku aprūpe, un aicina Komisiju atbalstīt vienlīdzīgu piekļuvi pakalpojumiem un minimālajiem ienākumiem un aizsardzību pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, direktīvu veidā nodrošinot atbilstīgus leģislatīvos ierosinājumus; |
| --- | --- |

22.

aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis nodrošināt sievietēm un vīriešiem iespēju aktīvi piedalīties politisko lēmumu pieņemšanā, veicinot līdzsvaru starp ģimenes un profesionālo dzīvi un to apvienošanu ar tādu pasākumu palīdzību kā vienlīdzīga bērnu audzināšanas izdevumu segšana no abu vecāku darba devēju puses un pieejamu un atbilstošu pakalpojumu nodrošināšana, piemēram, bērnu un vecu cilvēku aprūpe, un aicina Komisiju atbalstīt vienlīdzīgu piekļuvi pakalpojumiem un minimālajiem ienākumiem un aizsardzību pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, direktīvu veidā nodrošinot atbilstīgus leģislatīvos ierosinājumus;

| 23. | atgādina par izdevīgāku nosacījumu un īpašu pasākumu nozīmi saistībā ar tādu cilvēku pārstāvības veicināšanu lēmumu pieņemšanas amatos, kuri pārstāv atšķirīgas vides un nelabvēlīgā situācijā esošas grupas, piemēram, cilvēki ar īpašām vajadzībām, migrantu sieviešu un etniskās mazākumgrupas, kā arī seksuālo minoritāšu pārstāvji; |
| --- | --- |

23.

atgādina par izdevīgāku nosacījumu un īpašu pasākumu nozīmi saistībā ar tādu cilvēku pārstāvības veicināšanu lēmumu pieņemšanas amatos, kuri pārstāv atšķirīgas vides un nelabvēlīgā situācijā esošas grupas, piemēram, cilvēki ar īpašām vajadzībām, migrantu sieviešu un etniskās mazākumgrupas, kā arī seksuālo minoritāšu pārstāvji;

| 24. | atzīmē plašsaziņas līdzekļu un izglītības nozīmi sieviešu mudināšanā līdzdarboties politikā un sabiedrības attieksmes mainīšanā; uzsver, ka ir būtiski veicināt plašsaziņas līdzekļu, īpaši sabiedrisko raidorganizāciju, informētību par vajadzību vēlēšanu laikā nodrošināt vīriešu un sieviešu kandidatūru taisnīgu un līdzsvarotu atspoguļojumu un pārraudzīt to, kā plašsaziņas līdzekļos tiek atspoguļoti ar dzimumu saistītie aizspriedumi un veidi, kā šos aizspriedumus apkarot, un tādējādi veicināti centieni izskaust stereotipus un atbalstīt sievietes kā vadītājas tēla, tostarp sievietes politiķes kā priekšzīmīga piemēra, pozitīvu atspoguļojumu, valsts, reģionālā un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

24.

atzīmē plašsaziņas līdzekļu un izglītības nozīmi sieviešu mudināšanā līdzdarboties politikā un sabiedrības attieksmes mainīšanā; uzsver, ka ir būtiski veicināt plašsaziņas līdzekļu, īpaši sabiedrisko raidorganizāciju, informētību par vajadzību vēlēšanu laikā nodrošināt vīriešu un sieviešu kandidatūru taisnīgu un līdzsvarotu atspoguļojumu un pārraudzīt to, kā plašsaziņas līdzekļos tiek atspoguļoti ar dzimumu saistītie aizspriedumi un veidi, kā šos aizspriedumus apkarot, un tādējādi veicināti centieni izskaust stereotipus un atbalstīt sievietes kā vadītājas tēla, tostarp sievietes politiķes kā priekšzīmīga piemēra, pozitīvu atspoguļojumu, valsts, reģionālā un Eiropas līmenī;

| 25. | mudina dalībvalstis, Padomi un Komisiju, nostiprinot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta nozīmi un resursus, kā arī sekmējot sadarbību ar sieviešu nevalstiskajām organizācijām, veicināt tādu paraugpraksi un tās apmaiņu, kas sekmē dzimumu līdzsvara nodrošināšanu lēmumu pieņemšanas amatos; |
| --- | --- |

25.

mudina dalībvalstis, Padomi un Komisiju, nostiprinot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta nozīmi un resursus, kā arī sekmējot sadarbību ar sieviešu nevalstiskajām organizācijām, veicināt tādu paraugpraksi un tās apmaiņu, kas sekmē dzimumu līdzsvara nodrošināšanu lēmumu pieņemšanas amatos;

| 26. | aicina dalībvalstis un Komisiju, jo īpaši atbilstīgos gadījumos iesaistot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu, apkopot, analizēt un izplatīt informāciju, kas sagrupēta atbilstīgi dzimumam, lai pārraudzītu dzimumu vienlīdzību lēmumu pieņemšanas procesā visos sektoros (publiskajā un privātajā) un visos hierarhijas līmeņos un izmantotu to kā pamatu turpmākiem pasākumiem gadījumā, ja netiek īstenoti noteiktie mērķi; mudina Komisiju turpināt salīdzināmu datu apkopošanu un izplatīšanu ES līmenī, izmantojot tās datubāzi par sieviešu un vīriešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas amatos, un lūdz izvērtēt novērojumus attiecībā uz dzimumu līdzsvaru Eiropas mērogā, ņemot vērā gada laikā ES, valsts un reģionu līmenī novērotās atšķirības dzimumu līdzsvara jomā, pamatojoties uz kopīgiem rādītājiem; uzskata, ka šajā apkopojumā jāietver vismaz:






  — | mērķi dzimumu līdzsvara veicināšanai, kuros norādīta pārstāvības procentuālā daļa un kas iekļauti dalībvalstu un to Eiropas reģionu tiesību aktos, kuriem ir likumdošanas pilnvaras reglamentēt savas vēlēšanu procedūras; |
| --- | --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis un Komisiju, jo īpaši atbilstīgos gadījumos iesaistot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu, apkopot, analizēt un izplatīt informāciju, kas sagrupēta atbilstīgi dzimumam, lai pārraudzītu dzimumu vienlīdzību lēmumu pieņemšanas procesā visos sektoros (publiskajā un privātajā) un visos hierarhijas līmeņos un izmantotu to kā pamatu turpmākiem pasākumiem gadījumā, ja netiek īstenoti noteiktie mērķi; mudina Komisiju turpināt salīdzināmu datu apkopošanu un izplatīšanu ES līmenī, izmantojot tās datubāzi par sieviešu un vīriešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas amatos, un lūdz izvērtēt novērojumus attiecībā uz dzimumu līdzsvaru Eiropas mērogā, ņemot vērā gada laikā ES, valsts un reģionu līmenī novērotās atšķirības dzimumu līdzsvara jomā, pamatojoties uz kopīgiem rādītājiem; uzskata, ka šajā apkopojumā jāietver vismaz:

—

mērķi dzimumu līdzsvara veicināšanai, kuros norādīta pārstāvības procentuālā daļa un kas iekļauti dalībvalstu un to Eiropas reģionu tiesību aktos, kuriem ir likumdošanas pilnvaras reglamentēt savas vēlēšanu procedūras;

| — | katra dzimuma pārstāvības procentuālā daļa Eiropas, valstu un reģionu parlamentos un vietējās iestādēs; |
| --- | --- |

—

katra dzimuma pārstāvības procentuālā daļa Eiropas, valstu un reģionu parlamentos un vietējās iestādēs;

| — | katra dzimuma pārstāvības procentuālā daļa izpildvaras struktūrās, ko ievēlē vai uzrauga iepriekš minētās likumdevējas iestādes; |
| --- | --- |

—

katra dzimuma pārstāvības procentuālā daļa izpildvaras struktūrās, ko ievēlē vai uzrauga iepriekš minētās likumdevējas iestādes;

| 27. | aicina Komisiju iesniegt ikgadēju ziņojumu Eiropas Parlamenta Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejai par panākumiem saistībā ar dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju iesniegt ikgadēju ziņojumu Eiropas Parlamenta Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejai par panākumiem saistībā ar dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanā Eiropas Savienībā;

| 28. | aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt, kā dažādas vēlēšanu sistēmas valsts, pašvaldību un Eiropas līmenī, kā arī pasākumi un labas prakses īstenošana dažādos līmeņos ietekmē sieviešu pārstāvības līdzsvaru; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt, kā dažādas vēlēšanu sistēmas valsts, pašvaldību un Eiropas līmenī, kā arī pasākumi un labas prakses īstenošana dažādos līmeņos ietekmē sieviešu pārstāvības līdzsvaru;

Atbalsts abu dzimumu līdzsvarotai pārstāvībai politikā ārējo attiecību jomā

| 29. | atgādina par savu prasību attiecībā uz dzimumu paritāti visos līmeņos, ieceļot Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) sastāvu; aicina EĀDD veicināt sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā Eiropas Savienības ārējo attiecību jomā un nodrošināt to, ka attiecībā uz visu to delegāciju sastāvu, kas pārstāv ES, tiek ievērots dzimumu paritātes princips un ka attiecībā uz sievietēm un vīriešiem piešķirto uzstāšanās laiku saistībā ar minēto tiek ievērots līdzsvars; norāda uz nepieciešamību palielināt to sieviešu skaitu, kuras darbojas kā starpnieces un galvenās sarunu dalībnieces cilvēktiesību stāvokļa novērošanas, korupcijas novēršanas un miera nodrošināšanas procesos, kā arī citos sarunu procesos, piemēram, starptautiskās tirdzniecības un vides aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

29.

atgādina par savu prasību attiecībā uz dzimumu paritāti visos līmeņos, ieceļot Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) sastāvu; aicina EĀDD veicināt sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā Eiropas Savienības ārējo attiecību jomā un nodrošināt to, ka attiecībā uz visu to delegāciju sastāvu, kas pārstāv ES, tiek ievērots dzimumu paritātes princips un ka attiecībā uz sievietēm un vīriešiem piešķirto uzstāšanās laiku saistībā ar minēto tiek ievērots līdzsvars; norāda uz nepieciešamību palielināt to sieviešu skaitu, kuras darbojas kā starpnieces un galvenās sarunu dalībnieces cilvēktiesību stāvokļa novērošanas, korupcijas novēršanas un miera nodrošināšanas procesos, kā arī citos sarunu procesos, piemēram, starptautiskās tirdzniecības un vides aizsardzības jomā;

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai īpašas programmas, kuras ir vērstas uz sieviešu līdzdalības uzlabošanu vēlēšanu procesos ar mācību, pilsoniskās izglītības un plašsaziņas līdzekļu palīdzību, kā arī iesaistot vietējās NVO, saņemtu atbilstīgu finanšu un tehnisko atbalstu papildus finansējumam, ko piešķir vispārējās izglītības programmām, kuras veicina informētību par dzimumu līdztiesību un dzimumu stereotipu un iesakņojušos pret sievietēm vērstu aizspriedumu izskaušanu; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai īpašas programmas, kuras ir vērstas uz sieviešu līdzdalības uzlabošanu vēlēšanu procesos ar mācību, pilsoniskās izglītības un plašsaziņas līdzekļu palīdzību, kā arī iesaistot vietējās NVO, saņemtu atbilstīgu finanšu un tehnisko atbalstu papildus finansējumam, ko piešķir vispārējās izglītības programmām, kuras veicina informētību par dzimumu līdztiesību un dzimumu stereotipu un iesakņojušos pret sievietēm vērstu aizspriedumu izskaušanu;

| 31. | aicina Komisiju un EĀDD veikt pasākumus, lai veicinātu sieviešu līdzsvarotu pārstāvību visos politiskās dzīves līmeņos starptautiskās organizācijās, piemēram, ANO, dalībvalstu valdībās un parlamentos, reģionālajā un vietējā līmenī un pašvaldībās, kā arī starptautiskā līmenī pastiprināt sadarbību ar citiem dalībniekiem, piemēram, ANO struktūru dzimumu līdztiesības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm (UN WOMEN) un Parlamentu savienību, lai veicinātu šo mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju un EĀDD veikt pasākumus, lai veicinātu sieviešu līdzsvarotu pārstāvību visos politiskās dzīves līmeņos starptautiskās organizācijās, piemēram, ANO, dalībvalstu valdībās un parlamentos, reģionālajā un vietējā līmenī un pašvaldībās, kā arī starptautiskā līmenī pastiprināt sadarbību ar citiem dalībniekiem, piemēram, ANO struktūru dzimumu līdztiesības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm (UN WOMEN) un Parlamentu savienību, lai veicinātu šo mērķu sasniegšanu;

| 32. | aicina Eiropas Parlamenta politikas departamentus nodrošināt, ka informatīvajās piezīmēs delegācijām vienmēr ir iekļauts dzimumu aspekts un uzsvērtas dzimumu līdztiesības ziņā nozīmīgas problēmas; |
| --- | --- |

32.

aicina Eiropas Parlamenta politikas departamentus nodrošināt, ka informatīvajās piezīmēs delegācijām vienmēr ir iekļauts dzimumu aspekts un uzsvērtas dzimumu līdztiesības ziņā nozīmīgas problēmas;

*

* *

| 33. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

33.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  Padomes 2011. gada 7. marta secinājumu pielikums.

(2)  OV L 154, 27.6.2000., 34. lpp.

(3)  OV L 319, 10.12.1996., 11. lpp.

(4)  OV C 346, 4.12.2000., 82. lpp.

(5)  Sk. ceturkšņa papildinājumus Eiropas Komisijas datubāzē par sieviešu un vīriešu līdzdalību lēmumu pieņemšanā.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/18 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/18

---

Otrdiena, 2012. gada 13. martsEiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtu papildināšana attiecībā uz darbinieku iesaistīšanu

P7_TA(2012)0071

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtu papildināšanu attiecībā uz darbinieku iesaistīšanu (2011/2116(INI))

2013/C 251 E/03

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 4., 54. un 151. līdz 154. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 4., 54. un 151. līdz 154. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 2002. gada 3. jūnija Ieteikumu Nr. 193 par kooperatīvu veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 2002. gada 3. jūnija Ieteikumu Nr. 193 par kooperatīvu veicināšanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 8. oktobra Regulu (EK) Nr. 2157/2001 par Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 8. oktobra Regulu (EK) Nr. 2157/2001 par Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtiem (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 8. oktobra Direktīvu 2001/86/EK, ar ko papildina Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 8. oktobra Direktīvu 2001/86/EK, ar ko papildina Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Direktīvu 2003/72/EK, ar ko papildina Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Direktīvu 2003/72/EK, ar ko papildina Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 23. februāra paziņojumu par kooperatīvo sabiedrību darbības sekmēšanu Eiropā (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 23. februāra paziņojumu par kooperatīvo sabiedrību darbības sekmēšanu Eiropā (COM(2004)0018),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu. Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku — 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu. Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku — 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” (COM(2010)0608),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 16. decembra paziņojumu „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 16. decembra paziņojumu „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” (COM(2010)0758),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. „Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi”” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. „Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi”” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā kopsavilkuma ziņojumu par Direktīvu 2003/72/EK, ar ko papildina Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopsavilkuma ziņojumu par Direktīvu 2003/72/EK, ar ko papildina Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (5),

| — | ņemot vērā pētījumu par to, kā tiek īstenota Padomes Regula (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu par to, kā tiek īstenota Padomes Regula (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem (6),

| — | ņemot vērā to, ka Apvienoto Nāciju Organizācija 2012. gadu ir pasludinājusi par Starptautisko kooperatīvu gadu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Apvienoto Nāciju Organizācija 2012. gadu ir pasludinājusi par Starptautisko kooperatīvu gadu (7),

| — | ņemot vērā SDO ziņojumu „Uzņēmējdarbības kooperatīvā modeļa dzīvotspēja krīzes apstākļos” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO ziņojumu „Uzņēmējdarbības kooperatīvā modeļa dzīvotspēja krīzes apstākļos” (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu „Uzņēmējdarbības formu daudzveidība” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu „Uzņēmējdarbības formu daudzveidība” (9),

| — | ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (10),

| — | ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūcija par Direktīvas 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā, piemērošanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūcija par Direktīvas 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā, piemērošanu (11),

| — | ņemot vērā 2003. gada 5. jūnija rezolūciju par darba ņēmēja finansiālās dalības veicināšanu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 5. jūnija rezolūciju par darba ņēmēja finansiālās dalības veicināšanu (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 16. septembra ziņojumu par Padomes 2003. gada 22. jūlija Direktīvas 2003/72/EK, ar ko papildina Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā, pārskatīšanu (COM(2010)0481), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 16. septembra ziņojumu par Padomes 2003. gada 22. jūlija Direktīvas 2003/72/EK, ar ko papildina Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā, pārskatīšanu (COM(2010)0481),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0432/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0432/2011),

| A. | tā kā kooperatīvie uzņēmumi veicina savu dalībnieku un lietotāju intereses un meklē risinājumus sociālām problēmām, kā arī cenšas gan maksimizēt savu dalībnieku priekšrocības un nodrošināt viņiem iztikas līdzekļus, īstenojot ilgtermiņa un ilgtspējīgu uzņēmējdarbības politiku, gan noteikt visa reģiona klientu, darbinieku un dalībnieku labklājību par uzņēmējdarbības stratēģijas galveno prioritāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā kooperatīvie uzņēmumi veicina savu dalībnieku un lietotāju intereses un meklē risinājumus sociālām problēmām, kā arī cenšas gan maksimizēt savu dalībnieku priekšrocības un nodrošināt viņiem iztikas līdzekļus, īstenojot ilgtermiņa un ilgtspējīgu uzņēmējdarbības politiku, gan noteikt visa reģiona klientu, darbinieku un dalībnieku labklājību par uzņēmējdarbības stratēģijas galveno prioritāti;

| B. | tā kā kooperatīvie uzņēmumi savas būtības dēļ ir strukturāli saistīti ar apgabalu, kurā tie atrodas, un tā kā tāpēc tiem ir svarīga loma vietējās attīstības paātrināšanā, kas ir izšķirošs faktors patiesas sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas veidošanā; tā kā kooperatīvajās sabiedrībās liela nozīme ir tālākizglītības finansēšanai sociālās atbildības un uzņēmējdarbības jomās, no kurām neviena nav pilnībā ietverta citos sociālās līdzdalības instrumentos; |
| --- | --- |

B.

tā kā kooperatīvie uzņēmumi savas būtības dēļ ir strukturāli saistīti ar apgabalu, kurā tie atrodas, un tā kā tāpēc tiem ir svarīga loma vietējās attīstības paātrināšanā, kas ir izšķirošs faktors patiesas sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas veidošanā; tā kā kooperatīvajās sabiedrībās liela nozīme ir tālākizglītības finansēšanai sociālās atbildības un uzņēmējdarbības jomās, no kurām neviena nav pilnībā ietverta citos sociālās līdzdalības instrumentos;

| C. | tā kā kooperatīvajās sabiedrībās uzņēmuma dalībnieku līdzdalība ir jānosaka par prioritāti un jāatspoguļo kooperatīva vadības un īpašumtiesību struktūrā; |
| --- | --- |

C.

tā kā kooperatīvajās sabiedrībās uzņēmuma dalībnieku līdzdalība ir jānosaka par prioritāti un jāatspoguļo kooperatīva vadības un īpašumtiesību struktūrā;

| D. | tā kā kooperatīvi ir svarīgs Eiropas ekonomikas balsts un būtisks sociālās jaunrades virzītājspēks, tādējādi tie jo īpaši palīdz saglabāt infrastruktūru un vietējos pakalpojumus, konkrētāk, lauku rajonos un piepilsētās, un tā kā Eiropā ir 160 000 kooperatīvu, kas pieder vairāk nekā vienai ceturtdaļai visu Eiropas iedzīvotāju, un šie kooperatīvi nodrošina darbu apmēram 5,4 miljoniem darbinieku; |
| --- | --- |

D.

tā kā kooperatīvi ir svarīgs Eiropas ekonomikas balsts un būtisks sociālās jaunrades virzītājspēks, tādējādi tie jo īpaši palīdz saglabāt infrastruktūru un vietējos pakalpojumus, konkrētāk, lauku rajonos un piepilsētās, un tā kā Eiropā ir 160 000 kooperatīvu, kas pieder vairāk nekā vienai ceturtdaļai visu Eiropas iedzīvotāju, un šie kooperatīvi nodrošina darbu apmēram 5,4 miljoniem darbinieku;

| E. | tā kā daudzās tautsaimniecības jomās kooperatīvi konkurē ar investīciju uzņēmumiem, tā kā kooperatīvajiem uzņēmumiem globalizētajos tirgos ir ievērojama ekonomiska vara un pat daudznacionāli kooperatīvi bieži vien joprojām ir saistīti ar vietējām vajadzībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā daudzās tautsaimniecības jomās kooperatīvi konkurē ar investīciju uzņēmumiem, tā kā kooperatīvajiem uzņēmumiem globalizētajos tirgos ir ievērojama ekonomiska vara un pat daudznacionāli kooperatīvi bieži vien joprojām ir saistīti ar vietējām vajadzībām;

| F. | tā kā finanšu krīzes laikā kooperatīvās bankas ir pierādījušas, ka kooperatīvā uzņēmējdarbības modeļa dēļ tām piemīt augsta līmeņa ilgtspēja un izturība; tā kā šīs bankas, pateicoties savam kooperatīvajam uzņēmējdarbības modelim, šīs krīzes laikā ir palielinājušas apgrozījumu un izaugsmi, retāk bankrotējot un atlaižot darbiniekus; tā kā kooperatīvie uzņēmumi nodrošina arī augstas kvalitātes, iesaistošu un krīžu gadījumos elastīgu nodarbinātību, kurā bieži vien ir proporcionāli daudz iesaistītas sievietes un viesstrādnieki, un tā kā tie sekmē ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību savā atrašanās apgabalā, nodrošinot vietējiem iedzīvotājiem darbavietas, kas nav pārvietojamas; tā kā kooperatīvu veidošanu var uzskatīt par veiksmīgu un mūsdienīgu pieeju sociālajai ekonomikai un tie var veicināt nodarbinātības izredžu palielināšanos, veidojot drošas darbavietas un ļaujot darbiniekiem elastīgi plānot dzīvi savā izcelsmes vietā, jo īpaši lauku apgabalos; |
| --- | --- |

F.

tā kā finanšu krīzes laikā kooperatīvās bankas ir pierādījušas, ka kooperatīvā uzņēmējdarbības modeļa dēļ tām piemīt augsta līmeņa ilgtspēja un izturība; tā kā šīs bankas, pateicoties savam kooperatīvajam uzņēmējdarbības modelim, šīs krīzes laikā ir palielinājušas apgrozījumu un izaugsmi, retāk bankrotējot un atlaižot darbiniekus; tā kā kooperatīvie uzņēmumi nodrošina arī augstas kvalitātes, iesaistošu un krīžu gadījumos elastīgu nodarbinātību, kurā bieži vien ir proporcionāli daudz iesaistītas sievietes un viesstrādnieki, un tā kā tie sekmē ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību savā atrašanās apgabalā, nodrošinot vietējiem iedzīvotājiem darbavietas, kas nav pārvietojamas; tā kā kooperatīvu veidošanu var uzskatīt par veiksmīgu un mūsdienīgu pieeju sociālajai ekonomikai un tie var veicināt nodarbinātības izredžu palielināšanos, veidojot drošas darbavietas un ļaujot darbiniekiem elastīgi plānot dzīvi savā izcelsmes vietā, jo īpaši lauku apgabalos;

| G. | tā kā finanšu un ekonomikas krīze ir parādījusi, ka jautājumu par šāda veida uzņēmējdarbības juridiskās formas pievilcību nevar atrisināt, raugoties tikai no daļu īpašnieku viedokļa; tā kā būtu jāatzīmē, ka uzņēmumam kā sociālai organizācijai ir pienākumi pret daļu īpašniekiem, darbiniekiem, kreditoriem un sabiedrību, un tā kā šis apstāklis būtu jāņem vērā, apsverot šādus jautājumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā finanšu un ekonomikas krīze ir parādījusi, ka jautājumu par šāda veida uzņēmējdarbības juridiskās formas pievilcību nevar atrisināt, raugoties tikai no daļu īpašnieku viedokļa; tā kā būtu jāatzīmē, ka uzņēmumam kā sociālai organizācijai ir pienākumi pret daļu īpašniekiem, darbiniekiem, kreditoriem un sabiedrību, un tā kā šis apstāklis būtu jāņem vērā, apsverot šādus jautājumus;

| H. | tā kā ES dalībvalstu tiesību akti, kas reglamentē kooperatīvu darbību un darbinieku līdzdalību, būtiski atšķiras; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES dalībvalstu tiesību akti, kas reglamentē kooperatīvu darbību un darbinieku līdzdalību, būtiski atšķiras;

| I. | tā kā Eiropas Kooperatīvās sabiedrība (SCE) pagaidām ir vienīgā sociālās ekonomikas juridiskā forma ES līmenī, jo 2003. gadā tika atsaukti Komisijas priekšlikumi par Eiropas asociāciju un Eiropas savstarpēja atbalsta sabiedrību, bet Eiropas fonda statūti vēl joprojām tiek izstrādāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Kooperatīvās sabiedrība (SCE) pagaidām ir vienīgā sociālās ekonomikas juridiskā forma ES līmenī, jo 2003. gadā tika atsaukti Komisijas priekšlikumi par Eiropas asociāciju un Eiropas savstarpēja atbalsta sabiedrību, bet Eiropas fonda statūti vēl joprojām tiek izstrādāti;

| J. | tā kā SCE statūtu mērķis ir veicināt iekšējā tirgus attīstību, atvieglojot šāda veida uzņēmuma darbību ES līmenī; |
| --- | --- |

J.

tā kā SCE statūtu mērķis ir veicināt iekšējā tirgus attīstību, atvieglojot šāda veida uzņēmuma darbību ES līmenī;

| K. | tā kā SCE statūtu ieviešana ir viens no starpposma mērķiem, atzīstot uzņēmējdarbības kooperatīvo modeli ES līmenī, arī tajās dalībvalstīs, kurās kooperatīvu jēdziens līdz šim ir bijis noniecināts vēsturisku iemeslu dēļ, |
| --- | --- |

K.

tā kā SCE statūtu ieviešana ir viens no starpposma mērķiem, atzīstot uzņēmējdarbības kooperatīvo modeli ES līmenī, arī tajās dalībvalstīs, kurās kooperatīvu jēdziens līdz šim ir bijis noniecināts vēsturisku iemeslu dēļ,

| L. | tā kā darbinieku transnacionālā līdzdalība SCE, tostarp viņu tiesības piedalīties administratīvo valžu darbā, ir uzskatāma par ieguvumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā darbinieku transnacionālā līdzdalība SCE, tostarp viņu tiesības piedalīties administratīvo valžu darbā, ir uzskatāma par ieguvumu;

| M. | tā kā atbilstoši stratēģijai „Eiropa 2020” ir nepieciešama tāda ekonomika, kuru raksturo augsts nodarbinātības līmenis, tādējādi veicinot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, un tā kā ir nepieciešama arī spēcīga sociālā ekonomika; |
| --- | --- |

M.

tā kā atbilstoši stratēģijai „Eiropa 2020” ir nepieciešama tāda ekonomika, kuru raksturo augsts nodarbinātības līmenis, tādējādi veicinot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, un tā kā ir nepieciešama arī spēcīga sociālā ekonomika;

| N. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija ir pasludinājusi 2012. gadu par Starptautisko kooperatīvu gadu, kas ir lieliska iespēja, kā veicināt kooperatīvās uzņēmējdarbības modeli, |
| --- | --- |

N.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija ir pasludinājusi 2012. gadu par Starptautisko kooperatīvu gadu, kas ir lieliska iespēja, kā veicināt kooperatīvās uzņēmējdarbības modeli,

Kooperatīvi ES kontekstā

| 1. | atgādina, ka kooperatīvi un citi sociālās ekonomikas uzņēmumi ir daļa no Eiropas sociālā modeļa un vienotā tirgus, un tādēļ tiem nepieciešama stingra atzīšana un atbalsts, kā tas paredzēts dažu dalībvalstu konstitūcijās un dažādos būtiskos ES dokumentos. |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka kooperatīvi un citi sociālās ekonomikas uzņēmumi ir daļa no Eiropas sociālā modeļa un vienotā tirgus, un tādēļ tiem nepieciešama stingra atzīšana un atbalsts, kā tas paredzēts dažu dalībvalstu konstitūcijās un dažādos būtiskos ES dokumentos.

| 2. | atgādina, ka kooperatīvi varētu veidot vēl vienu posmu ES iekšējā tirgus pabeigšanas gaitā un to mērķis varētu būt pašreizējo pārrobežu šķēršļu mazināšana un konkurētspējas uzlabošana; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka kooperatīvi varētu veidot vēl vienu posmu ES iekšējā tirgus pabeigšanas gaitā un to mērķis varētu būt pašreizējo pārrobežu šķēršļu mazināšana un konkurētspējas uzlabošana;

| 3. | norāda, ka Padomes 2003. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem (turpmāk „Statūti”) un Direktīva 2003/72/EK, ar ko papildina Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (turpmāk „Direktīva”), ir cieši saistītas; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Padomes 2003. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem (turpmāk „Statūti”) un Direktīva 2003/72/EK, ar ko papildina Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (turpmāk „Direktīva”), ir cieši saistītas;

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu COM(2012)0072; atzinīgi vērtē Komisijas centienus vienkāršot Statūtus, vienlaikus stiprinot kooperatīviem raksturīgos aspektus, kā arī to, ka šajā procesā notiks apspriešanās ar ieinteresētajām personām; šajā procesā prasa ņemt vērā Parlamenta nostāju attiecībā uz SCE; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu COM(2012)0072; atzinīgi vērtē Komisijas centienus vienkāršot Statūtus, vienlaikus stiprinot kooperatīviem raksturīgos aspektus, kā arī to, ka šajā procesā notiks apspriešanās ar ieinteresētajām personām; šajā procesā prasa ņemt vērā Parlamenta nostāju attiecībā uz SCE;

| 5. | pauž nožēlu par to, ka SCE vēl nav devuša pozitīvus rezultātus, jo to ir ļoti maz — līdz 2010. gadam bija nodibinātas tikai 17 SCE, kurās tika nodarbināti kopumā 32 darbinieki (13); uzsver, ka šie zemie rādītāji liecina par to, ka Statūti ir slikti pielāgoti īpašajiem apstākļiem, kādos darbojas kooperatīvās sabiedrības Eiropā, lai gan uzņēmēji ir izrādījuši interesi par SCE izveidošanu; atzinīgi vērtē Statūtu padziļināto novērtējumu, kas tika veikts, lai pārliecinātos, kādēļ par tiem nav intereses, kādēļ tiem ir tik maznozīmīga ietekme un ko varētu darīt, lai pārvarētu pieredzes trūkumu to īstenošanā un citus šķēršļus; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par to, ka SCE vēl nav devuša pozitīvus rezultātus, jo to ir ļoti maz — līdz 2010. gadam bija nodibinātas tikai 17 SCE, kurās tika nodarbināti kopumā 32 darbinieki (13); uzsver, ka šie zemie rādītāji liecina par to, ka Statūti ir slikti pielāgoti īpašajiem apstākļiem, kādos darbojas kooperatīvās sabiedrības Eiropā, lai gan uzņēmēji ir izrādījuši interesi par SCE izveidošanu; atzinīgi vērtē Statūtu padziļināto novērtējumu, kas tika veikts, lai pārliecinātos, kādēļ par tiem nav intereses, kādēļ tiem ir tik maznozīmīga ietekme un ko varētu darīt, lai pārvarētu pieredzes trūkumu to īstenošanā un citus šķēršļus;

| 6. | norāda, ka bieži vien SCE veido tikai kā otrās pakāpes kooperatīvus, kas sastāv vienīgi no juridiskām personām, un tas pats ir vērojams arī attiecībā uz savstarpējām sabiedrībām, kurām nav Eiropas statūtu, bet kuras vēlas izmantot sociālajai ekonomikai raksturīgo juridisko statusu, kā arī attiecībā uz lieliem uzņēmumiem; norāda, ka mazām kooperatīvām sabiedrībām joprojām SCE pieejamība ir apgrūtināta, lai gan Eiropā tās veido kooperatīvās kustības lielāko daļu; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka bieži vien SCE veido tikai kā otrās pakāpes kooperatīvus, kas sastāv vienīgi no juridiskām personām, un tas pats ir vērojams arī attiecībā uz savstarpējām sabiedrībām, kurām nav Eiropas statūtu, bet kuras vēlas izmantot sociālajai ekonomikai raksturīgo juridisko statusu, kā arī attiecībā uz lieliem uzņēmumiem; norāda, ka mazām kooperatīvām sabiedrībām joprojām SCE pieejamība ir apgrūtināta, lai gan Eiropā tās veido kooperatīvās kustības lielāko daļu;

Darbinieku līdzdalība SCE

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka darbinieku līdzdalības nosacījumi tiek uzskatīti par vienu no SCE pamatelementiem; tomēr norāda, ka tiem būtu jāatbilst prasībām, kas ir saistītas ar kooperatīvu īpašajām iezīmēm; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka darbinieku līdzdalības nosacījumi tiek uzskatīti par vienu no SCE pamatelementiem; tomēr norāda, ka tiem būtu jāatbilst prasībām, kas ir saistītas ar kooperatīvu īpašajām iezīmēm;

| 8. | norāda, ka vairākas dalībvalstis nav transponējušas noteiktus Direktīvas pantus par darbinieku tiesībām, tostarp ar dzimumu aspektu saistītus īpašus nosacījumus, un ka tādēļ ir radušies vairāki trūkumi darbinieku līdzdalības procedūru uzraudzībā un īstenošanā, kā arī uzsver nepieciešamību novērst šos trūkumus, lai nepieļautu SCE noteikumu ļaunprātīgu izmantošanu; pauž nožēlu par to, ka standarta noteikumos par darbinieku līdzdalību administratīvajās struktūrās nav paredzēts, ka darbinieku līdzdalībai šajās struktūrās jābūt obligātai; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka vairākas dalībvalstis nav transponējušas noteiktus Direktīvas pantus par darbinieku tiesībām, tostarp ar dzimumu aspektu saistītus īpašus nosacījumus, un ka tādēļ ir radušies vairāki trūkumi darbinieku līdzdalības procedūru uzraudzībā un īstenošanā, kā arī uzsver nepieciešamību novērst šos trūkumus, lai nepieļautu SCE noteikumu ļaunprātīgu izmantošanu; pauž nožēlu par to, ka standarta noteikumos par darbinieku līdzdalību administratīvajās struktūrās nav paredzēts, ka darbinieku līdzdalībai šajās struktūrās jābūt obligātai;

| 9. | tomēr pauž apmierinātību par to, ka dažas dalībvalstis ir ne tikai pareizi transponējušas šo Direktīvu, bet faktiski ir paveikušas vairāk, nekā tajā prasīts; |
| --- | --- |

9.

tomēr pauž apmierinātību par to, ka dažas dalībvalstis ir ne tikai pareizi transponējušas šo Direktīvu, bet faktiski ir paveikušas vairāk, nekā tajā prasīts;

| 10. | tomēr aicina Komisiju cieši uzraudzīt Direktīvas 2003/72/EK piemērošanu, lai novērstu tās ļaunprātīgu izmantošanu nolūkā liegt darbiniekiem izmantot savas tiesības; mudina Komisiju pieņemt tādus pasākumus, kuri nepieciešami, lai nodrošinātu šīs Direktīvas 13. panta pareizu transponēšanu; |
| --- | --- |

10.

tomēr aicina Komisiju cieši uzraudzīt Direktīvas 2003/72/EK piemērošanu, lai novērstu tās ļaunprātīgu izmantošanu nolūkā liegt darbiniekiem izmantot savas tiesības; mudina Komisiju pieņemt tādus pasākumus, kuri nepieciešami, lai nodrošinātu šīs Direktīvas 13. panta pareizu transponēšanu;

| 11. | norāda, ka Direktīvas 17. pantā ir noteikts, ka Komisijai jānovērtē tās ieviešana un nepieciešamības gadījumā jāpārskata; uzsver, ka Statūtu nepilnīga izmantošana kavē pienācīgi novērtēt Direktīvu; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka Direktīvas 17. pantā ir noteikts, ka Komisijai jānovērtē tās ieviešana un nepieciešamības gadījumā jāpārskata; uzsver, ka Statūtu nepilnīga izmantošana kavē pienācīgi novērtēt Direktīvu;

| 12. | norāda, ka Direktīvu vajadzētu pārskatīt tikai tad, kad ir pārskatīti Statūti, un vienkāršošanas un saprātīgāka regulējuma labad aicina apsvērt jautājumu par darbinieku līdzdalības nosacījumu tiešu iekļaušanu Statūtos; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka Direktīvu vajadzētu pārskatīt tikai tad, kad ir pārskatīti Statūti, un vienkāršošanas un saprātīgāka regulējuma labad aicina apsvērt jautājumu par darbinieku līdzdalības nosacījumu tiešu iekļaušanu Statūtos;

| 13. | uzsver, ka, pārskatot Direktīvu, būtu jāpievēršas kooperatīvu darbinieku konkrētajām vajadzībām, tostarp iekļaujot iespēju, ka uzņēmuma īpašnieks var būt arī tā darbinieks; aicina Komisiju izstrādāt instrumentus, kas atvieglotu darbiniekiem un lietotājiem iespēju būt par kooperatīva īpašniekiem; cenšas panākt, lai visās Eiropas Savienības dalībvalstīs tiktu nodrošināta darbinieku līdzdalība uzņēmumos; atbalsta drīzāk darbinieku lielāku līdzdalību pārrobežu uzņēmējdarbības veidos, nevis atrašanos „mazākā kopsaucēja” līmenī; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka, pārskatot Direktīvu, būtu jāpievēršas kooperatīvu darbinieku konkrētajām vajadzībām, tostarp iekļaujot iespēju, ka uzņēmuma īpašnieks var būt arī tā darbinieks; aicina Komisiju izstrādāt instrumentus, kas atvieglotu darbiniekiem un lietotājiem iespēju būt par kooperatīva īpašniekiem; cenšas panākt, lai visās Eiropas Savienības dalībvalstīs tiktu nodrošināta darbinieku līdzdalība uzņēmumos; atbalsta drīzāk darbinieku lielāku līdzdalību pārrobežu uzņēmējdarbības veidos, nevis atrašanos „mazākā kopsaucēja” līmenī;

| 14. | atzinīgi vērtē secinājumus, kas izklāstīti pētījumā par Regulas (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem īstenošanu (14), jo īpaši tos, kuri skar ierosinātos pasākumus SCE popularizēšanai, palielinot informētību par SCE ar izglītojošu programmu palīdzību, kuru mērķauditorija ir konsultanti kooperatīvo tiesību jomā un sociālie dalībnieki, un veicinot kooperatīvo sabiedrību pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē secinājumus, kas izklāstīti pētījumā par Regulas (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem īstenošanu (14), jo īpaši tos, kuri skar ierosinātos pasākumus SCE popularizēšanai, palielinot informētību par SCE ar izglītojošu programmu palīdzību, kuru mērķauditorija ir konsultanti kooperatīvo tiesību jomā un sociālie dalībnieki, un veicinot kooperatīvo sabiedrību pārrobežu sadarbību;

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis mudināt kooperatīvās sabiedrības palielināt sieviešu līdzdalību īpašajā pārrunu grupā un īstenot dažādības politiku, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību darbā un privātajā dzīvē un lai jo īpaši palielinātu sieviešu iespējas ieņemt vadošus amatus; aicina Komisiju ņemt vērā dzimumu perspektīvu, uzraugot minētās Direktīvas pareizu īstenošanu, kā arī turpmāk pārskatot SCE regulu. |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un dalībvalstis mudināt kooperatīvās sabiedrības palielināt sieviešu līdzdalību īpašajā pārrunu grupā un īstenot dažādības politiku, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību darbā un privātajā dzīvē un lai jo īpaši palielinātu sieviešu iespējas ieņemt vadošus amatus; aicina Komisiju ņemt vērā dzimumu perspektīvu, uzraugot minētās Direktīvas pareizu īstenošanu, kā arī turpmāk pārskatot SCE regulu.

| 16. | mudina Komisiju iekļaut SCE iespējamajā Eiropas regulējumā, lai garantētu sieviešu lielāku pārstāvību augstākajā vadībā un valsts un biržā kotētu uzņēmumu valdēs, ja līdz 2015. gadam uzņēmumi brīvprātīgi nesasniegtu 30 % mērķi, bet līdz 2020. gadam — 40 % mērķi; |
| --- | --- |

16.

mudina Komisiju iekļaut SCE iespējamajā Eiropas regulējumā, lai garantētu sieviešu lielāku pārstāvību augstākajā vadībā un valsts un biržā kotētu uzņēmumu valdēs, ja līdz 2015. gadam uzņēmumi brīvprātīgi nesasniegtu 30 % mērķi, bet līdz 2020. gadam — 40 % mērķi;

Statūtu nākotne

| 17. | uzsver, ka, ņemot vērā Statūtu sarežģītību, tie tikai daļēji atbilst kooperatīvu vajadzībām un tie būtu jāvienkāršo un jāpadara par mērķauditorijai saprotamiem, lai tie, nezaudējot savu kvalitāti, kļūtu lietotājdraudzīgāki, vieglāk izprotami un labāk piemērojami, tādējādi nodrošinot visu darbinieku tiesības saņemt informāciju un apspriesties un tiesības uz līdzdalību; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka, ņemot vērā Statūtu sarežģītību, tie tikai daļēji atbilst kooperatīvu vajadzībām un tie būtu jāvienkāršo un jāpadara par mērķauditorijai saprotamiem, lai tie, nezaudējot savu kvalitāti, kļūtu lietotājdraudzīgāki, vieglāk izprotami un labāk piemērojami, tādējādi nodrošinot visu darbinieku tiesības saņemt informāciju un apspriesties un tiesības uz līdzdalību;

| 18. | vērš uzmanību uz to, ka ar kooperatīviem saistītās tradīcijas un tiesību akti ES dalībvalstīs atšķiras; uzsver, ka līdz ar spēkā esošajiem valstu tiesību aktiem par kooperatīviem vajadzētu būt atsevišķiem, tikai SCE paredzētiem Statūtiem un ka tādējādi netiek veikta tieša saskaņošana; |
| --- | --- |

18.

vērš uzmanību uz to, ka ar kooperatīviem saistītās tradīcijas un tiesību akti ES dalībvalstīs atšķiras; uzsver, ka līdz ar spēkā esošajiem valstu tiesību aktiem par kooperatīviem vajadzētu būt atsevišķiem, tikai SCE paredzētiem Statūtiem un ka tādējādi netiek veikta tieša saskaņošana;

| 19. | uzsver, ka Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūti nebūtu jāpadara pievilcīgāki uz standartu pazemināšanas rēķina; uzskata, ka, pārskatot Statūtus, jāveicina šāda veida sabiedrību atzīšana ES; uzsver, ka kooperatīvo sabiedrību ekonomiskā nozīme, to pretestība krīzei un vērtības, uz kurām tās pamatojas, nepārprotami pierāda, ka kooperatīvajām sabiedrībām ir svarīga loma mūsdienu ES, un ka minēto aspektu dēļ Statūtu pārskatīšana ir pamatota; uzsver, ka turpmākajās Eiropas SCE iniciatīvās un pasākumos uzmanība jāpievērš pārredzamībai, ieinteresēto personu tiesību aizsardzībai un nacionālo paražu un tradīciju ievērošanai; norāda, ka dažiem nacionāliem kooperatīviem stimuls izmantot Statūtus, diemžēl, ir ierobežots to pašreizējās kontrolakciju struktūras dēļ; uzsver, ka būtu jānostiprina iespēja apvienot dažādu dalībvalstu nacionālos kooperatīvus; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūti nebūtu jāpadara pievilcīgāki uz standartu pazemināšanas rēķina; uzskata, ka, pārskatot Statūtus, jāveicina šāda veida sabiedrību atzīšana ES; uzsver, ka kooperatīvo sabiedrību ekonomiskā nozīme, to pretestība krīzei un vērtības, uz kurām tās pamatojas, nepārprotami pierāda, ka kooperatīvajām sabiedrībām ir svarīga loma mūsdienu ES, un ka minēto aspektu dēļ Statūtu pārskatīšana ir pamatota; uzsver, ka turpmākajās Eiropas SCE iniciatīvās un pasākumos uzmanība jāpievērš pārredzamībai, ieinteresēto personu tiesību aizsardzībai un nacionālo paražu un tradīciju ievērošanai; norāda, ka dažiem nacionāliem kooperatīviem stimuls izmantot Statūtus, diemžēl, ir ierobežots to pašreizējās kontrolakciju struktūras dēļ; uzsver, ka būtu jānostiprina iespēja apvienot dažādu dalībvalstu nacionālos kooperatīvus;

| 20. | pieprasa pārskatīšanas procesā iesaistīt visas ieinteresētās personas, jo īpaši kooperatīvu un arodbiedrību kustībā iesaistītos sociālos dalībniekus, vienlaikus arī uzsverot, ka šis process ir jāpabeidz laikus; |
| --- | --- |

20.

pieprasa pārskatīšanas procesā iesaistīt visas ieinteresētās personas, jo īpaši kooperatīvu un arodbiedrību kustībā iesaistītos sociālos dalībniekus, vienlaikus arī uzsverot, ka šis process ir jāpabeidz laikus;

Nodarbinātības palielināšana kooperatīvos un SCE un kooperatīvu kā sociālās ekonomikas pamatelementu stiprināšana

| 21. | cer, ka Komisija pieņems piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu Direktīvas pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

21.

cer, ka Komisija pieņems piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu Direktīvas pilnīgu īstenošanu;

| 22. | pauž nožēlu par to, ka Komisija lielākoties ignorēja Parlamenta ieteikumus par kooperatīviem; atgādina, ka rezolūcijā (15) tika prasīts:






  — | atzīt sociālās ekonomikas uzņēmumu specifiskumu un ņemt to vērā, īstenojot Eiropas politikas nostādnes; |
| --- | --- | --- |

22.

pauž nožēlu par to, ka Komisija lielākoties ignorēja Parlamenta ieteikumus par kooperatīviem; atgādina, ka rezolūcijā (15) tika prasīts:

—

atzīt sociālās ekonomikas uzņēmumu specifiskumu un ņemt to vērā, īstenojot Eiropas politikas nostādnes;

| — | veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu novērošanas centrs savos pārskatos iekļauj sociālās ekonomikas uzņēmumus; |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu novērošanas centrs savos pārskatos iekļauj sociālās ekonomikas uzņēmumus;

| — | paplašināt dialogu ar sociālās ekonomikas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

paplašināt dialogu ar sociālās ekonomikas uzņēmumiem;

| — | dalībvalstīs izlabot šādu uzņēmumu tiesisko regulējumu, |
| --- | --- |

—

dalībvalstīs izlabot šādu uzņēmumu tiesisko regulējumu,

| 23. | atgādina, ka Komisija dokumentā COM(2004)0018 apņēmās veikt 12 darbības, tostarp:






  — | atbalstīt ieinteresētās personas un organizēt strukturētu apmaiņu ar informāciju; |
| --- | --- | --- |

23.

atgādina, ka Komisija dokumentā COM(2004)0018 apņēmās veikt 12 darbības, tostarp:

—

atbalstīt ieinteresētās personas un organizēt strukturētu apmaiņu ar informāciju;

| — | izplatīt paraugpraksi un uzlabot dalībvalstu tiesību aktus; |
| --- | --- |

—

izplatīt paraugpraksi un uzlabot dalībvalstu tiesību aktus;

| — | Eiropas līmenī vākt statistikas datus par kooperatīviem; |
| --- | --- |

—

Eiropas līmenī vākt statistikas datus par kooperatīviem;

| — | vienkāršot un pārskatīt attiecībā uz kooperatīviem pieņemtos Eiropas tiesību aktus; |
| --- | --- |

—

vienkāršot un pārskatīt attiecībā uz kooperatīviem pieņemtos Eiropas tiesību aktus;

| — | ierosināt īpašas mācību programmas un ES finanšu instrumentos iekļaut atsauces par kooperatīviem, |
| --- | --- |

—

ierosināt īpašas mācību programmas un ES finanšu instrumentos iekļaut atsauces par kooperatīviem,

| 24. | pauž nožēlu par to, ka no visa šo saistību saraksta ir īstenotas tikai trīs, kas nav devušas vērā ņemamus rezultātus; uzsver, ka šādas nepilnības ierobežo kooperatīvu potenciāla attīstību; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu par to, ka no visa šo saistību saraksta ir īstenotas tikai trīs, kas nav devušas vērā ņemamus rezultātus; uzsver, ka šādas nepilnības ierobežo kooperatīvu potenciāla attīstību;

| 25. | norāda, ka bez līdzekļiem nav rezultāta; uzsver, ka Komisijā steidzami ir jāuzlabo sociālajai ekonomikai paredzētā darba organizācija un jāpalielina tai piešķirtie līdzekļi, ņemot vērā pastāvošo izkliedi kompetenču jomā un sociālās ekonomiskas jomā nodarbinātā personāla resursus Komisijā; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka bez līdzekļiem nav rezultāta; uzsver, ka Komisijā steidzami ir jāuzlabo sociālajai ekonomikai paredzētā darba organizācija un jāpalielina tai piešķirtie līdzekļi, ņemot vērā pastāvošo izkliedi kompetenču jomā un sociālās ekonomiskas jomā nodarbinātā personāla resursus Komisijā;

| 26. | uzsver, ka visās ES politikas nostādnēs ir jāatzīst sociālās ekonomikas uzņēmumu, tostarp kooperatīvo uzņēmumu, specifiskums un to pievienotā vērtība, pieņemot atbilstīgus tiesību aktus attiecīgi par publisko iepirkumu, valsts atbalstu un finanšu noteikumiem; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka visās ES politikas nostādnēs ir jāatzīst sociālās ekonomikas uzņēmumu, tostarp kooperatīvo uzņēmumu, specifiskums un to pievienotā vērtība, pieņemot atbilstīgus tiesību aktus attiecīgi par publisko iepirkumu, valsts atbalstu un finanšu noteikumiem;

| 27. | aicina dalībvalstis veicināt kooperatīviem labvēlīgākus nosacījumus, piemēram, kredītu pieejamību un nodokļu atvieglojumus; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis veicināt kooperatīviem labvēlīgākus nosacījumus, piemēram, kredītu pieejamību un nodokļu atvieglojumus;

| 28. | aicina Komisiju ņemt vērā kooperatīvu finanšu struktūru saistībā ar tiesību aktiem kapitāla prasību jomā un grāmatvedības un ziņošanas standartiem; norāda, ka visus kooperatīvus, un jo īpaši kooperatīvās bankas, ietekmē tiesību akti attiecībā uz kooperatīva daļu izpirkšanu un nedalāmajām rezervēm; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju ņemt vērā kooperatīvu finanšu struktūru saistībā ar tiesību aktiem kapitāla prasību jomā un grāmatvedības un ziņošanas standartiem; norāda, ka visus kooperatīvus, un jo īpaši kooperatīvās bankas, ietekmē tiesību akti attiecībā uz kooperatīva daļu izpirkšanu un nedalāmajām rezervēm;

| 29. | norāda uz digitālās revolūcijas izraisītām īpašām grūtībām, ar kurām saskaras plašsaziņas līdzekļi un jo īpaši izdevēji, kas darbojas kā kooperatīvi; |
| --- | --- |

29.

norāda uz digitālās revolūcijas izraisītām īpašām grūtībām, ar kurām saskaras plašsaziņas līdzekļi un jo īpaši izdevēji, kas darbojas kā kooperatīvi;

| 30. | mudina Komisiju izstrādāt atklātu sociālās ekonomikas koordinēšanas metodi, to attiecinot arī uz kooperatīvajiem uzņēmumiem, kuri ir šīs jomas galvenie dalībnieki, iesaistot gan dalībvalstis, gan ieinteresētās personas, lai, ņemot vērā kooperatīvu būtību, veicinātu apmaiņu ar paraugpraksi un pakāpeniski veiktu uzlabojumus dalībvalstīs, jo īpaši tādās jomās kā nodokļu politika, aizdevumi, administratīvais slogs un uzņēmējdarbības atbalsta pasākumi; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju izstrādāt atklātu sociālās ekonomikas koordinēšanas metodi, to attiecinot arī uz kooperatīvajiem uzņēmumiem, kuri ir šīs jomas galvenie dalībnieki, iesaistot gan dalībvalstis, gan ieinteresētās personas, lai, ņemot vērā kooperatīvu būtību, veicinātu apmaiņu ar paraugpraksi un pakāpeniski veiktu uzlabojumus dalībvalstīs, jo īpaši tādās jomās kā nodokļu politika, aizdevumi, administratīvais slogs un uzņēmējdarbības atbalsta pasākumi;

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka Vienotā tirgu aktā ir atzīta nepieciešamība veicināt sociālo ekonomiku, un mudina Komisiju sākt tik gaidīto „Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu”, kas pamatojas uz kooperācijas principiem (16); |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē to, ka Vienotā tirgu aktā ir atzīta nepieciešamība veicināt sociālo ekonomiku, un mudina Komisiju sākt tik gaidīto „Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu”, kas pamatojas uz kooperācijas principiem (16);

| 32. | aicina Komisiju apsvērt „Eiropas Sociālās ekonomikas gada” ieviešanu; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju apsvērt „Eiropas Sociālās ekonomikas gada” ieviešanu;

| 33. | atbalsta pasākumus uzņēmējdarbības atbalstam, jo īpaši saistībā ar konsultācijām uzņēmējdarbības veikšanā un darbinieku apmācīšanā, nodrošināt kooperatīviem piekļuvi finansējumam, jo īpaši attiecībā uz darbinieku vai klientu veiktu pārpirkšanu, jo tā ir pārāk zemu novērtēts instruments, ko var izmatot uzņēmumu glābšanai krīzes laikā un ģimenes uzņēmumu pārņemšanai; |
| --- | --- |

33.

atbalsta pasākumus uzņēmējdarbības atbalstam, jo īpaši saistībā ar konsultācijām uzņēmējdarbības veikšanā un darbinieku apmācīšanā, nodrošināt kooperatīviem piekļuvi finansējumam, jo īpaši attiecībā uz darbinieku vai klientu veiktu pārpirkšanu, jo tā ir pārāk zemu novērtēts instruments, ko var izmatot uzņēmumu glābšanai krīzes laikā un ģimenes uzņēmumu pārņemšanai;

| 34. | uzsver arvien pieaugošo kooperatīvu nozīmi sociālo pakalpojumu un sabiedrisko preču jomā; uzsver, ka neatkarīgi no darba devēja statusa ir jānodrošina pienācīgi darba apstākļi un jārisina ar veselību un darba drošību saistīti jautājumi šajā jomā; |
| --- | --- |

34.

uzsver arvien pieaugošo kooperatīvu nozīmi sociālo pakalpojumu un sabiedrisko preču jomā; uzsver, ka neatkarīgi no darba devēja statusa ir jānodrošina pienācīgi darba apstākļi un jārisina ar veselību un darba drošību saistīti jautājumi šajā jomā;

| 35. | uzsver, ka ir jānodrošina kooperatīvu ieguldījums sociālajā dialogā ES līmenī; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka ir jānodrošina kooperatīvu ieguldījums sociālajā dialogā ES līmenī;

| 36. | uzsver SCE iespējas sekmēt dzimumu līdztiesību, īstenojot politiku un programmas dažādos līmeņos un īpašu uzmanību veltot izglītībai, arodmācībām, uzņēmējdarbības veicināšanai un tālākizglītības programmām; atzīmē, ka dzimumu līdztiesība lēmumu pieņemšanā dažādos līmeņos ir ekonomiski izdevīga un arī rada labvēlīgus apstākļus, lai prasmīgi un apdāvināti cilvēki varētu ieņemt amatus vadības un uzraudzības jomā; turklāt uzsver, ka atsevišķi kooperatīvo sabiedrību darba aspekti pieļauj elastīgumu, veicinot darba savienošanu ar ģimenes dzīvi; aicina Komisiju izstrādāt mehānismu labākās prakses apmaiņai starp dalībvalstīm dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

36.

uzsver SCE iespējas sekmēt dzimumu līdztiesību, īstenojot politiku un programmas dažādos līmeņos un īpašu uzmanību veltot izglītībai, arodmācībām, uzņēmējdarbības veicināšanai un tālākizglītības programmām; atzīmē, ka dzimumu līdztiesība lēmumu pieņemšanā dažādos līmeņos ir ekonomiski izdevīga un arī rada labvēlīgus apstākļus, lai prasmīgi un apdāvināti cilvēki varētu ieņemt amatus vadības un uzraudzības jomā; turklāt uzsver, ka atsevišķi kooperatīvo sabiedrību darba aspekti pieļauj elastīgumu, veicinot darba savienošanu ar ģimenes dzīvi; aicina Komisiju izstrādāt mehānismu labākās prakses apmaiņai starp dalībvalstīm dzimumu līdztiesības jomā;

| 37. | uzsver, ka SCE var atbilst sieviešu vajadzībām, uzlabojot viņu dzīves līmeni, pateicoties piekļuvei atbilstoša darba piedāvājumiem, krājsabiedrībām un aizdevējiestādēm, mājokļiem un sociālajiem dienestiem, izglītībai un apmācībai; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka SCE var atbilst sieviešu vajadzībām, uzlabojot viņu dzīves līmeni, pateicoties piekļuvei atbilstoša darba piedāvājumiem, krājsabiedrībām un aizdevējiestādēm, mājokļiem un sociālajiem dienestiem, izglītībai un apmācībai;

*

* *

| 38. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

38.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 294, 10.11.2001., 1. lpp.

(2)  OV L 207, 18.8.2003., 1. lpp.

(3)  OV L 294, 10.11.2001., 22. lpp.

(4)  OV L 207, 18.8.2003., 25. lpp.

(5)  Sagatavoja Labour Asociados Consultores darba tiesību profesors Fernando Valdés Dal-Ré 2008. gadā.

(6)  Veica Cooperatives Europe (EKAI Center) (Eiropas kooperatīvu un sociālo uzņēmumu jautājumu pētniecības institūts) 2010. gadā.

(7)  Apvienoto Nāciju Organizācija, A/RES/64/136.

(8)  Johnston Birchall un Lou Hammond Ketilson, Starptautiskā Darba organizācija, 2009. gads.

(9)  OV C 318, 23.12.2009., 22. lpp.

(10)  OV C 76 E, 25.3.2010., 16. lpp.

(11)  OV C 76 E, 25.3.2010., 11. lpp.

(12)  OV C 68 E, 18.3.2004., 429. lpp.

(13)  COM(2010)0481.

(14)  2009. gada 8. oktobra līgums Nr. SI2.ACPROCE029211200.

(15)  OV C 76, 25.3.2010., 16. lpp.

(16)  http://www.ica.coop/coop/principles.html.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/24

---

Otrdiena, 2012. gada 13. martsBoloņas process

P7_TA(2012)0072

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas Savienības iestāžu ieguldījumu Boloņas procesa konsolidācijā un progresā (2011/2180(INI))

2013/C 251 E/04

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. pantu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 26. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 14. pantu,

| — | ņemot vērā Sorbonas kopīgo deklarāciju par Eiropas augstākās izglītības sistēmas arhitektūras saskaņošanu, ko 1998. gada 25. maijā Parīzē parakstīja Francijas, Vācijas, Itālijas un Apvienotās Karalistes atbildīgie ministri (Sorbonas deklarācija) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sorbonas kopīgo deklarāciju par Eiropas augstākās izglītības sistēmas arhitektūras saskaņošanu, ko 1998. gada 25. maijā Parīzē parakstīja Francijas, Vācijas, Itālijas un Apvienotās Karalistes atbildīgie ministri (Sorbonas deklarācija) (1),

| — | ņemot vērā kopīgo deklarāciju, ko 1999. gada 19. jūnijā Boloņā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri (Boloņas deklarācija) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo deklarāciju, ko 1999. gada 19. jūnijā Boloņā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri (Boloņas deklarācija) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Augstākās izglītības ministru konferences, kas 2009. gada 28. un 29. aprīlī notika Lēvenē un Luvenlanēvā, paziņojumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Augstākās izglītības ministru konferences, kas 2009. gada 28. un 29. aprīlī notika Lēvenē un Luvenlanēvā, paziņojumu (3),

| — | ņemot vērā 2010. gada 12. marta Budapeštas–Vīnes deklarāciju, kuru pieņēma 47 valstu izglītības ministri un ar kuru oficiāli tika uzsākta Eiropas augstākās izglītības telpas (EAIT) darbība (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 12. marta Budapeštas–Vīnes deklarāciju, kuru pieņēma 47 valstu izglītības ministri un ar kuru oficiāli tika uzsākta Eiropas augstākās izglītības telpas (EAIT) darbība (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra ieteikumu, lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra ieteikumu, lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra ieteikumu par turpmāko Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra ieteikumu par turpmāko Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (8) (EQF-LLL), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (8) (EQF-LLL),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā („ET 2020”) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā („ET 2020”) (9),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2009. gada 26. novembra secinājumus par izglītības nozīmes palielināšanu labi funkcionējošā zināšanu trijstūrī (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2009. gada 26. novembra secinājumus par izglītības nozīmes palielināšanu labi funkcionējošā zināšanu trijstūrī (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija secinājumus par augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija secinājumus par augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanu (11),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. jūnija Ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. jūnija Ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu (12),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. jūnija Ieteikumu „Jaunatne kustībā — jauniešu mācību mobilitātes veicināšana” (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. jūnija Ieteikumu „Jaunatne kustībā — jauniešu mācību mobilitātes veicināšana” (13),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. maija paziņojumu „Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu: izglītība, pētniecība un jauninājumi” (COM(2006)0208), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. maija paziņojumu „Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu: izglītība, pētniecība un jauninājumi” (COM(2006)0208),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu „Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu „Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245/2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu „Atbalsts izaugsmei un darbavietām — Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizācijas programma” (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu „Atbalsts izaugsmei un darbavietām — Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizācijas programma” (COM(2011)0567),

| — | ņemot vērā ziņojumu „Augstākā izglītība Eiropā 2009: Boloņas procesa virzība” (Eurydice, Eiropas Komisija, 2009) (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu „Augstākā izglītība Eiropā 2009: Boloņas procesa virzība” (Eurydice, Eiropas Komisija, 2009) (14),

| — | ņemot vērā ziņojumu „Tiešskats uz augstāko izglītību Eiropā 2010: Boloņas procesa ietekme” (Eurydice, Eiropas Komisija, 2010) (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu „Tiešskats uz augstāko izglītību Eiropā 2010: Boloņas procesa ietekme” (Eurydice, Eiropas Komisija, 2010) (15),

| — | ņemot vērā Eirobarometra 2007. gada pasniedzēju aptauju par augstākās izglītības reformu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra 2007. gada pasniedzēju aptauju par augstākās izglītības reformu (16),

| — | ņemot vērā Eirobarometra 2009. gada studentu aptauju par augstākās izglītības reformu (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra 2009. gada studentu aptauju par augstākās izglītības reformu (17),

| — | ņemot vērā Eirostata 2009. gada 16. aprīļa publikāciju „Boloņas process augstākās izglītības jomā Eiropā — svarīgākie sociālās dimensijas un mobilitātes rādītāji” (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirostata 2009. gada 16. aprīļa publikāciju „Boloņas process augstākās izglītības jomā Eiropā — svarīgākie sociālās dimensijas un mobilitātes rādītāji” (18),

| — | ņemot vērā starptautiskās konferences par augstākās izglītības finansēšanu, kas 2011. gada 8. un 9. septembrī notika Erevānā, Armēnijā, nobeiguma ziņojumu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās konferences par augstākās izglītības finansēšanu, kas 2011. gada 8. un 9. septembrī notika Erevānā, Armēnijā, nobeiguma ziņojumu (19),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju par Boloņas procesu un studentu mobilitāti (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju par Boloņas procesu un studentu mobilitāti (20),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0035/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0035/2012),

| A. | tā kā Boloņas procesa mērķi — proti, nodrošināt saderīgas augstākās izglītības sistēmas Eiropā un likvidēt šķēršļus, kas pilsoņiem joprojām liedz doties uz citu valsti mācīties vai strādāt, un padarīt augstāko izglītību Eiropā pievilcīgu pēc iespējas lielākam skaitam cilvēku, tostarp jauniešiem no trešām valstīm — vēl joprojām ir spēkā un procesa turpināšana, veidojot dialogu starp izglītības sistēmas dažādiem līmeņiem, lai izstrādātu mācību saturu, kas balstītos uz katrā iepriekšējā līmenī apgūto, palīdz, it īpaši pašreizējā ekonomikas krīzē, sasniegt izaugsmes mērķus, pamatojoties uz zināšanām un inovācijām, kas noteiktas stratēģijā „Eiropa 2020”; tā kā ir nepieciešams novērtējums, ar ko nodrošinātu procesa evolūciju un ņemtu vērā līdzšinējos veiksmes stāstus, problēmas, sapratnes trūkumu un pretestību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Boloņas procesa mērķi — proti, nodrošināt saderīgas augstākās izglītības sistēmas Eiropā un likvidēt šķēršļus, kas pilsoņiem joprojām liedz doties uz citu valsti mācīties vai strādāt, un padarīt augstāko izglītību Eiropā pievilcīgu pēc iespējas lielākam skaitam cilvēku, tostarp jauniešiem no trešām valstīm — vēl joprojām ir spēkā un procesa turpināšana, veidojot dialogu starp izglītības sistēmas dažādiem līmeņiem, lai izstrādātu mācību saturu, kas balstītos uz katrā iepriekšējā līmenī apgūto, palīdz, it īpaši pašreizējā ekonomikas krīzē, sasniegt izaugsmes mērķus, pamatojoties uz zināšanām un inovācijām, kas noteiktas stratēģijā „Eiropa 2020”; tā kā ir nepieciešams novērtējums, ar ko nodrošinātu procesa evolūciju un ņemtu vērā līdzšinējos veiksmes stāstus, problēmas, sapratnes trūkumu un pretestību;

| B. | tā kā augstākās izglītības uzdevums ir nodrošināt ikvienam atvērtu, nediskriminējošu mācību vidi, kas veicina autonomiju, radošumu, piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un zināšanu paplašināšanu, un tādēļ ir svarīgi nodrošināt visas akadēmiskās sabiedrības, proti, studentu, pasniedzēju un pētnieku līdzdalību universitāšu izglītības dažādo līmeņu attīstībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā augstākās izglītības uzdevums ir nodrošināt ikvienam atvērtu, nediskriminējošu mācību vidi, kas veicina autonomiju, radošumu, piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un zināšanu paplašināšanu, un tādēļ ir svarīgi nodrošināt visas akadēmiskās sabiedrības, proti, studentu, pasniedzēju un pētnieku līdzdalību universitāšu izglītības dažādo līmeņu attīstībā;

| C. | tā kā, ņemot vērā universitāšu trīs funkcijas (izglītība, pētniecība un inovācijas), tām ir būtiska nozīme Savienības nākotnē un tās pilsoņu izglītošanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā, ņemot vērā universitāšu trīs funkcijas (izglītība, pētniecība un inovācijas), tām ir būtiska nozīme Savienības nākotnē un tās pilsoņu izglītošanā;

| D. | tā kā universitātes ir Eiropas mantojuma būtiska daļa, kuru pirmsākumi meklējami gandrīz pirms tūkstoš gadiem un kuru nozīmi kā sabiedrības progresa virzītājspēku nevar reducēt līdz to devumam ekonomikā, un kuru attīstību nevar pakārtot tikai ekonomiskajām vajadzībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā universitātes ir Eiropas mantojuma būtiska daļa, kuru pirmsākumi meklējami gandrīz pirms tūkstoš gadiem un kuru nozīmi kā sabiedrības progresa virzītājspēku nevar reducēt līdz to devumam ekonomikā, un kuru attīstību nevar pakārtot tikai ekonomiskajām vajadzībām;

| E. | tā kā lielākajā daļā valstu, kuras piedalās Boloņas procesā, neraugoties uz grūtībām, kas radās darba gaitā, ir piemērota trīs ciklu struktūra (dažos gadījumos — veiksmīgi); |
| --- | --- |

E.

tā kā lielākajā daļā valstu, kuras piedalās Boloņas procesā, neraugoties uz grūtībām, kas radās darba gaitā, ir piemērota trīs ciklu struktūra (dažos gadījumos — veiksmīgi);

| F. | tā kā reformas īstenošanu nevajadzētu censties panākt ar sadrumstalotu pasākumu palīdzību, nesniedzot atbilstīgu finansiālo atbalstu; tā kā publiskā finansējuma izglītībai samazinājums, ko veic dažās dalībvalstīs, neveicina nepieciešamās reformas; |
| --- | --- |

F.

tā kā reformas īstenošanu nevajadzētu censties panākt ar sadrumstalotu pasākumu palīdzību, nesniedzot atbilstīgu finansiālo atbalstu; tā kā publiskā finansējuma izglītībai samazinājums, ko veic dažās dalībvalstīs, neveicina nepieciešamās reformas;

| G. | tā kā visiem būtu jāspēj izmantot mobilitātes sniegtās iespējas un tā ir augstākās izglītības reformas stūrakmens; tā kā studentu mobilitāte galu galā var palīdzēt veicināt speciālistu mobilitāti; tā kā visa procesa gaitā jāievēro arī princips „pieejamība visiem”; |
| --- | --- |

G.

tā kā visiem būtu jāspēj izmantot mobilitātes sniegtās iespējas un tā ir augstākās izglītības reformas stūrakmens; tā kā studentu mobilitāte galu galā var palīdzēt veicināt speciālistu mobilitāti; tā kā visa procesa gaitā jāievēro arī princips „pieejamība visiem”;

| H. | tā kā dalībvalstīm jāturpina īstenot centienus, lai nodrošinātu diplomu savstarpēju atzīšanu, kas ir izšķirošs nosacījums procesa veiksmīgai norisei; |
| --- | --- |

H.

tā kā dalībvalstīm jāturpina īstenot centienus, lai nodrošinātu diplomu savstarpēju atzīšanu, kas ir izšķirošs nosacījums procesa veiksmīgai norisei;

| I. | tā kā ir jānostiprina sociālā dimensija kā obligāts nosacījums Boloņas procesa attīstībai, lai nodrošinātu, ka tiesības studēt ir ekonomiski pieejamas visiem studentiem, it īpaši no neaizsargātām grupām, un radītu taisnīgu piekļuvi visiem un labākas darba iespējas; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir jānostiprina sociālā dimensija kā obligāts nosacījums Boloņas procesa attīstībai, lai nodrošinātu, ka tiesības studēt ir ekonomiski pieejamas visiem studentiem, it īpaši no neaizsargātām grupām, un radītu taisnīgu piekļuvi visiem un labākas darba iespējas;

| J. | tā kā universitātēm, valsts pārvaldes institūcijām un uzņēmumiem ir jāsniedz būtisks ieguldījums darba iespēju jomā; tā kā universitātēm jāsniedz personām līdzekļi un prasmes, kas vajadzīgas viņu cilvēciskā potenciāla pilnīgas attīstības nodrošināšanai; tā kā akadēmiskajā izglītībā jāņem vērā arī darba tirgus vajadzības, lai studentiem nodrošinātu prasmes, kas viņiem nepieciešamas stabila un labi apmaksāta darba atrašanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā universitātēm, valsts pārvaldes institūcijām un uzņēmumiem ir jāsniedz būtisks ieguldījums darba iespēju jomā; tā kā universitātēm jāsniedz personām līdzekļi un prasmes, kas vajadzīgas viņu cilvēciskā potenciāla pilnīgas attīstības nodrošināšanai; tā kā akadēmiskajā izglītībā jāņem vērā arī darba tirgus vajadzības, lai studentiem nodrošinātu prasmes, kas viņiem nepieciešamas stabila un labi apmaksāta darba atrašanai;

| K. | tā kā piekļuve izglītībai, kas ir viena no Savienības pamatvērtībām, ir dalībvalstu, ES iestāžu un citu svarīgu dalībnieku sabiedriskā atbildība un Eiropas Savienībai ir liela nozīme Eiropas augstākās izglītības telpas izveidē, atbalstot dalībvalstu centienus un sadarbību šajā jomā; tā kā izglītības un izglītības līmeņu labāka koordinēšana, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, ir priekšnosacījums tādu mērķu kā darba iespējas izaugsme Eiropā nodrošināšanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā piekļuve izglītībai, kas ir viena no Savienības pamatvērtībām, ir dalībvalstu, ES iestāžu un citu svarīgu dalībnieku sabiedriskā atbildība un Eiropas Savienībai ir liela nozīme Eiropas augstākās izglītības telpas izveidē, atbalstot dalībvalstu centienus un sadarbību šajā jomā; tā kā izglītības un izglītības līmeņu labāka koordinēšana, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, ir priekšnosacījums tādu mērķu kā darba iespējas izaugsme Eiropā nodrošināšanai;

| L. | tā kā Boloņas procesam nebūs atpakaļejošas iedarbības uz studentiem, kuri jau uzsākuši studijas atbilstīgi plānam, kas pieņemts pirms Boloņas procesa, |
| --- | --- |

L.

tā kā Boloņas procesam nebūs atpakaļejošas iedarbības uz studentiem, kuri jau uzsākuši studijas atbilstīgi plānam, kas pieņemts pirms Boloņas procesa,

Procesa svarīgums

| 1. | uzsver nozīmi, kas izglītībai ir kā galvenajai jomai sadarbībā ar dalībvalstīm, lai sasniegtu būtiskus stratēģijas „Eiropa 2020” nodarbinātības un izaugsmes mērķus un nodrošinātu ļoti nepieciešamo ekonomisko atveseļošanos; |
| --- | --- |

1.

uzsver nozīmi, kas izglītībai ir kā galvenajai jomai sadarbībā ar dalībvalstīm, lai sasniegtu būtiskus stratēģijas „Eiropa 2020” nodarbinātības un izaugsmes mērķus un nodrošinātu ļoti nepieciešamo ekonomisko atveseļošanos;

| 2. | aicina ES līmenī nostiprināt atbalstu Boloņas procesam, jo īpaši saistībā ar akadēmisko kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu, akadēmisko standartu saskaņošanu, mobilitātes, sociālās dimensijas un darba iespēju veicināšanu, aktīvu demokrātisko līdzdalību, Boloņas principu īstenošanas analīzi un administratīvo šķēršļu likvidēšanu; aicina dalībvalstis vēlreiz apliecināt apņemšanos attiecībā uz Boloņas procesu un tāpēc stiprināt finansēšanas sistēmu, lai sasniegtu stratēģijā „Eiropa 2020” noteiktos izaugsmes mērķus; |
| --- | --- |

2.

aicina ES līmenī nostiprināt atbalstu Boloņas procesam, jo īpaši saistībā ar akadēmisko kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu, akadēmisko standartu saskaņošanu, mobilitātes, sociālās dimensijas un darba iespēju veicināšanu, aktīvu demokrātisko līdzdalību, Boloņas principu īstenošanas analīzi un administratīvo šķēršļu likvidēšanu; aicina dalībvalstis vēlreiz apliecināt apņemšanos attiecībā uz Boloņas procesu un tāpēc stiprināt finansēšanas sistēmu, lai sasniegtu stratēģijā „Eiropa 2020” noteiktos izaugsmes mērķus;

| 3. | atzīmē, ka Eiropas augstākās izglītības telpa (EAIT) ir svarīgs sasniegums patiesas Eiropas pilsonības veidošanā un veicināšanā; uzskata, ka sasniegtais ir jāizmanto tālākā EAIT stiprināšanā, izmantojot atbilstīgus instrumentus un procedūras; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka Eiropas augstākās izglītības telpa (EAIT) ir svarīgs sasniegums patiesas Eiropas pilsonības veidošanā un veicināšanā; uzskata, ka sasniegtais ir jāizmanto tālākā EAIT stiprināšanā, izmantojot atbilstīgus instrumentus un procedūras;

| 4. | uzsver, ka Boloņas process un EAIT ir ļoti nozīmīgas stratēģijā „Eiropa 2020”, un norāda, ka saikne starp pasniegšanu un pētniecību ir Eiropas augstākajai izglītībai gan svarīga, gan raksturīga; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Boloņas process un EAIT ir ļoti nozīmīgas stratēģijā „Eiropa 2020”, un norāda, ka saikne starp pasniegšanu un pētniecību ir Eiropas augstākajai izglītībai gan svarīga, gan raksturīga;

| 5. | uzsver faktu, ka Boloņas procesa ietvaros noteiktās prioritātes — mobilitāte, atzīšana, darba iespējas — ir nepieciešami nosacījumi, lai nodrošinātu visu Eiropas universitātēs uzņemto studentu tiesības saņemt kvalitatīvu izglītību, pabeigt mācības un piedzīvot to, ka viņu kvalifikāciju atzīst visās ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

5.

uzsver faktu, ka Boloņas procesa ietvaros noteiktās prioritātes — mobilitāte, atzīšana, darba iespējas — ir nepieciešami nosacījumi, lai nodrošinātu visu Eiropas universitātēs uzņemto studentu tiesības saņemt kvalitatīvu izglītību, pabeigt mācības un piedzīvot to, ka viņu kvalifikāciju atzīst visās ES dalībvalstīs;

Pārvaldība

| 6. | aicina izstrādāt efektīvu un augšupēju pieeju, pilnīgi iesaistot visus svarīgākos dalībniekus, piemēram, universitātes, arodbiedrības, profesionālās organizācijas, pētniecības iestādes, uzņēmējdarbības nozari un — svarīgākais — skolotājus, studentus, studentu organizācijas un universitāšu darbiniekus; |
| --- | --- |

6.

aicina izstrādāt efektīvu un augšupēju pieeju, pilnīgi iesaistot visus svarīgākos dalībniekus, piemēram, universitātes, arodbiedrības, profesionālās organizācijas, pētniecības iestādes, uzņēmējdarbības nozari un — svarīgākais — skolotājus, studentus, studentu organizācijas un universitāšu darbiniekus;

| 7. | norāda, ka dažas Eiropas universitātes nevēlas pielikt pietiekamas pūles konsolidētas EAIT izveidošanai, neskatoties uz to, ka dažām no šīm universitātēm dalība EAIT ir vienīgā iespēja panākt augstāku konkurētspējas un piedāvātās izglītības līmeni; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka dažas Eiropas universitātes nevēlas pielikt pietiekamas pūles konsolidētas EAIT izveidošanai, neskatoties uz to, ka dažām no šīm universitātēm dalība EAIT ir vienīgā iespēja panākt augstāku konkurētspējas un piedāvātās izglītības līmeni;

| 8. | aicina universitātes apņemties īstenot jaunas pasniegšanas un jaunas profesionālās un mūžizglītības stratēģijas — optimāli izmantojot jaunās tehnoloģijas un atzīstot citu mācīšanas veidu, piemēram, neformālās izglītības, nozīmi —, kurās koncentrētos uz tādiem universitātes sistēmas pamatelementiem kā studiju process, studenti un pētniecība, tādējādi attīstot kritisku domāšanu, radošas prasmes, nepārtrauktu profesionālo attīstību, kā arī teorētiskas un praktiskas zināšanas, kuras studentiem būs vajadzīgas profesionālajā dzīvē; aicina dalībvalstis un ES finansiāli atbalstīt universitāšu centienus mainīt un attīstīt izglītošanas praksi; |
| --- | --- |

8.

aicina universitātes apņemties īstenot jaunas pasniegšanas un jaunas profesionālās un mūžizglītības stratēģijas — optimāli izmantojot jaunās tehnoloģijas un atzīstot citu mācīšanas veidu, piemēram, neformālās izglītības, nozīmi —, kurās koncentrētos uz tādiem universitātes sistēmas pamatelementiem kā studiju process, studenti un pētniecība, tādējādi attīstot kritisku domāšanu, radošas prasmes, nepārtrauktu profesionālo attīstību, kā arī teorētiskas un praktiskas zināšanas, kuras studentiem būs vajadzīgas profesionālajā dzīvē; aicina dalībvalstis un ES finansiāli atbalstīt universitāšu centienus mainīt un attīstīt izglītošanas praksi;

| 9. | rosina stiprināt un paplašināt pasniedzēju apmācību programmas, ņemot vērā iespējas, ko piedāvā mūžizglītība un jaunās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

9.

rosina stiprināt un paplašināt pasniedzēju apmācību programmas, ņemot vērā iespējas, ko piedāvā mūžizglītība un jaunās tehnoloģijas;

| 10. | uzsver, ka Eiropas universitāšu pielāgošana globālās ekonomikas vajadzībām un EAIT turpmāka konsolidācija būtu uzskatāmi par Eiropas universitāšu centieniem palīdzēt Eiropai pārvarēt vispārējas ekonomiskās nestabilitātes periodu un izvest Eiropu atpakaļ uz ilgtspējīgas attīstības un izaugsmes ceļa; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka Eiropas universitāšu pielāgošana globālās ekonomikas vajadzībām un EAIT turpmāka konsolidācija būtu uzskatāmi par Eiropas universitāšu centieniem palīdzēt Eiropai pārvarēt vispārējas ekonomiskās nestabilitātes periodu un izvest Eiropu atpakaļ uz ilgtspējīgas attīstības un izaugsmes ceļa;

| 11. | aicina veicināt universitāšu „trešās misijas” attīstību attiecībā uz sabiedrību, kas būtu jāņem vērā arī saistībā ar daudzdimensionāliem kritērijiem, kas jāizstrādā, lai klasificētu un atzītu izcilību; |
| --- | --- |

11.

aicina veicināt universitāšu „trešās misijas” attīstību attiecībā uz sabiedrību, kas būtu jāņem vērā arī saistībā ar daudzdimensionāliem kritērijiem, kas jāizstrādā, lai klasificētu un atzītu izcilību;

| 12. | aicina palielināt publiskās investīcijas augstākajā izglītībā, it īpaši tās, kas paredzētas ekonomiskās krīzes pārvarēšanai, nodrošinot izaugsmi, kuras pamatā ir labākas prasmes un zināšanas, un reaģēšanai uz lielāku pieprasījumu no studentu puses, piedāvājot labāku pieeju izglītībai un labākus pakalpojumus, it īpaši stipendijas; uzskata, ka budžetu samazinājums negatīvi ietekmē centienus stiprināt izglītības sociālo dimensiju, kas ir princips, uz kura pamatojas Boloņas process; tāpēc aicina dalībvalstis un ES iestādes attīstīt jaunus, mērķtiecīgus un elastīgus finansēšanas mehānismus un veicināt Eiropas mēroga stipendiju ieviešanu, lai atbalstītu izaugsmi, izcilību un īpaši universitāšu daudzveidīgu specializāciju; uzsver nepieciešamību attīstīt daudzu avotu finansējuma pieeju, kura būtu skaidri un efektīvi definēta un kuras mērķis būtu sakārtot nākotnes ES finansēšanas modeli un nodrošināt universitāšu neatkarību; |
| --- | --- |

12.

aicina palielināt publiskās investīcijas augstākajā izglītībā, it īpaši tās, kas paredzētas ekonomiskās krīzes pārvarēšanai, nodrošinot izaugsmi, kuras pamatā ir labākas prasmes un zināšanas, un reaģēšanai uz lielāku pieprasījumu no studentu puses, piedāvājot labāku pieeju izglītībai un labākus pakalpojumus, it īpaši stipendijas; uzskata, ka budžetu samazinājums negatīvi ietekmē centienus stiprināt izglītības sociālo dimensiju, kas ir princips, uz kura pamatojas Boloņas process; tāpēc aicina dalībvalstis un ES iestādes attīstīt jaunus, mērķtiecīgus un elastīgus finansēšanas mehānismus un veicināt Eiropas mēroga stipendiju ieviešanu, lai atbalstītu izaugsmi, izcilību un īpaši universitāšu daudzveidīgu specializāciju; uzsver nepieciešamību attīstīt daudzu avotu finansējuma pieeju, kura būtu skaidri un efektīvi definēta un kuras mērķis būtu sakārtot nākotnes ES finansēšanas modeli un nodrošināt universitāšu neatkarību;

Konsolidācija

| 13. | norāda, ka Boloņas process un Erasmus programma ir veicinājuši studentu mobilitāti un ka tie var dot ieguldījumu darbaspēka mobilitātes veicināšanā; taču pauž nožēlu, ka mobilitātes rādītāji joprojām ir salīdzinoši zemi; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka Boloņas process un Erasmus programma ir veicinājuši studentu mobilitāti un ka tie var dot ieguldījumu darbaspēka mobilitātes veicināšanā; taču pauž nožēlu, ka mobilitātes rādītāji joprojām ir salīdzinoši zemi;

| 14. | aicina ES, dalībvalstis un universitātes izveidot mehānismus nolūkā visiem studentiem, akadēmiķiem un darbiniekiem sniegt informāciju un finansiālu un administratīvu atbalstu, lai veicinātu organizētas mobilitātes plūsmas; atzinīgi vērtē Erasmus programmas ieviešanu pēcdiploma studentiem un aicina stiprināt Erasmus pakalpojumus kopumā un jaunās paaudzes izglītības programmas ar labāku un uz sociāliem kritērijiem balstītu finansējumu, atvērt programmu lielākam skaitam studentu, ieviest patiesu un efektīvu kredītpunktu atzīšanu, lielākas iespējas iekļaut apmācību periodus ārvalstīs un lielāku atļauto termiņu elastību; tomēr uzstāj, ka mobilitāte nekādā ziņā nedrīkst veicināt diskrimināciju pret studentiem ar ierobežotiem finanšu resursiem; |
| --- | --- |

14.

aicina ES, dalībvalstis un universitātes izveidot mehānismus nolūkā visiem studentiem, akadēmiķiem un darbiniekiem sniegt informāciju un finansiālu un administratīvu atbalstu, lai veicinātu organizētas mobilitātes plūsmas; atzinīgi vērtē Erasmus programmas ieviešanu pēcdiploma studentiem un aicina stiprināt Erasmus pakalpojumus kopumā un jaunās paaudzes izglītības programmas ar labāku un uz sociāliem kritērijiem balstītu finansējumu, atvērt programmu lielākam skaitam studentu, ieviest patiesu un efektīvu kredītpunktu atzīšanu, lielākas iespējas iekļaut apmācību periodus ārvalstīs un lielāku atļauto termiņu elastību; tomēr uzstāj, ka mobilitāte nekādā ziņā nedrīkst veicināt diskrimināciju pret studentiem ar ierobežotiem finanšu resursiem;

| 15. | uzskata, ka augstskolu pasniedzēju mobilitāte sniedz ne tikai jaunas zināšanas un pieredzi pašiem pasniedzējiem, bet netieši arī studentiem, un vienlaicīgi pasniedzēju mobilitāte dod iespēju piedalīties kopīgu pedagoģisko materiālu gatavošanā; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka augstskolu pasniedzēju mobilitāte sniedz ne tikai jaunas zināšanas un pieredzi pašiem pasniedzējiem, bet netieši arī studentiem, un vienlaicīgi pasniedzēju mobilitāte dod iespēju piedalīties kopīgu pedagoģisko materiālu gatavošanā;

| 16. | aicina dalībvalstis izpildīt saistības nodrošināt aizdevumu un stipendiju pilnīgu pārvedamību un būtiski uzlabot finanšu atbalstu studentiem, kas piedalās mobilitātes programmās, ņemot vērā finansējuma palielinājumu jaunajām Eiropas Savienības programmām; aicina ES apsvērt, kā var uzlabot spēkā esošos tiesību aktus par tiesībām uz pārvietošanās brīvību, nodrošinot aizdevumu un stipendiju pārvedamību; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis izpildīt saistības nodrošināt aizdevumu un stipendiju pilnīgu pārvedamību un būtiski uzlabot finanšu atbalstu studentiem, kas piedalās mobilitātes programmās, ņemot vērā finansējuma palielinājumu jaunajām Eiropas Savienības programmām; aicina ES apsvērt, kā var uzlabot spēkā esošos tiesību aktus par tiesībām uz pārvietošanās brīvību, nodrošinot aizdevumu un stipendiju pārvedamību;

| 17. | aicina ES labāk ņemt vērā imigrācijas plūsmu no Āfrikas, Āzijas un Latīņamerikas, lai pieņemtu noteikumus, kas paredz izcelsmes valstī iegūtās izglītības kvalifikāciju atzīšanu; |
| --- | --- |

17.

aicina ES labāk ņemt vērā imigrācijas plūsmu no Āfrikas, Āzijas un Latīņamerikas, lai pieņemtu noteikumus, kas paredz izcelsmes valstī iegūtās izglītības kvalifikāciju atzīšanu;

| 18. | aicina ES katrā dalībvalstī ieviest Eiropas kvalifikāciju sistēmu (EQF), lai garantētu savstarpēju uzticēšanos, veicinātu akadēmisko kvalifikāciju atzīšanu un nostiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī; aicina dalībvalstis ieviest valsts kvalifikācijas nodrošināšanas sistēmas saskaņā ar Eiropas kvalitātes nodrošināšanas standartiem un pamatnostādnēm, vienlaikus ņemot vērā universitāšu kursu un pieeju dažādību attiecībā uz saturu un izglītības modeļiem; rosina kvalitātes nodrošināšanas aģentūras reģistrēties Eiropas kvalitātes nodrošināšanas reģistrā un atbalstīt Eiropas sadarbību un labākās prakses apmaiņu, iesaistot arī Eiropas Augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas asociāciju (ENQA); |
| --- | --- |

18.

aicina ES katrā dalībvalstī ieviest Eiropas kvalifikāciju sistēmu (EQF), lai garantētu savstarpēju uzticēšanos, veicinātu akadēmisko kvalifikāciju atzīšanu un nostiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī; aicina dalībvalstis ieviest valsts kvalifikācijas nodrošināšanas sistēmas saskaņā ar Eiropas kvalitātes nodrošināšanas standartiem un pamatnostādnēm, vienlaikus ņemot vērā universitāšu kursu un pieeju dažādību attiecībā uz saturu un izglītības modeļiem; rosina kvalitātes nodrošināšanas aģentūras reģistrēties Eiropas kvalitātes nodrošināšanas reģistrā un atbalstīt Eiropas sadarbību un labākās prakses apmaiņu, iesaistot arī Eiropas Augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas asociāciju (ENQA);

| 19. | vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīs izmanto atšķirīgas vērtēšanas sistēmas, un ka vajadzīga atbilstīga sistēma ECTS punktu izteikšanai atzīmēs; |
| --- | --- |

19.

vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīs izmanto atšķirīgas vērtēšanas sistēmas, un ka vajadzīga atbilstīga sistēma ECTS punktu izteikšanai atzīmēs;

| 20. | mudina Boloņas procesā iesaistītās valstis ieviest kvalifikāciju sistēmas, kas ir saistītas ar EAIT kvalifikāciju sistēmu, kā arī attīstīt un finansiāli atbalstīt savstarpējo atzīšanu; |
| --- | --- |

20.

mudina Boloņas procesā iesaistītās valstis ieviest kvalifikāciju sistēmas, kas ir saistītas ar EAIT kvalifikāciju sistēmu, kā arī attīstīt un finansiāli atbalstīt savstarpējo atzīšanu;

| 21. | aicina sniegt ievērojamu finansiālo atbalstu nolīgumiem par kopēju mācību pamatprogrammu, kas nodrošina konkrētus mācību rezultātus, cita starpā izskatot projektā Tuning izstrādāto metodoloģisko pieeju un izmantojot projektā Tuning Academy gūto pieredzi; aicina veltīt īpašu uzmanību humanitāro zinātņu, kas ir demokrātijas pamats un Eiropas kohēzijas virzītājspēks, programmu īpašajam raksturam, lai noteiktu, kādas īpašas zināšanas un prasmes būtu jāaptver zinātnisko grādu studiju programmās, un mudinātu tādu mācīšanos, kas apvienotu izmērāmu un vispārīgu prasmju apguvi (ko parāda spējas izmantot zināšanas) un izglītošanu un pētniecību kā oriģinālu kritisko analīzi; uzskata, ka, tāpat kā studiju pamatmateriāla apguvei, visām programmām visās disciplīnās būtu jānodrošina vispusīgas galvenās kompetences, piemēram, kritiskā domāšana, saziņa un uzņēmējdarbības prasmes; |
| --- | --- |

21.

aicina sniegt ievērojamu finansiālo atbalstu nolīgumiem par kopēju mācību pamatprogrammu, kas nodrošina konkrētus mācību rezultātus, cita starpā izskatot projektā Tuning izstrādāto metodoloģisko pieeju un izmantojot projektā Tuning Academy gūto pieredzi; aicina veltīt īpašu uzmanību humanitāro zinātņu, kas ir demokrātijas pamats un Eiropas kohēzijas virzītājspēks, programmu īpašajam raksturam, lai noteiktu, kādas īpašas zināšanas un prasmes būtu jāaptver zinātnisko grādu studiju programmās, un mudinātu tādu mācīšanos, kas apvienotu izmērāmu un vispārīgu prasmju apguvi (ko parāda spējas izmantot zināšanas) un izglītošanu un pētniecību kā oriģinālu kritisko analīzi; uzskata, ka, tāpat kā studiju pamatmateriāla apguvei, visām programmām visās disciplīnās būtu jānodrošina vispusīgas galvenās kompetences, piemēram, kritiskā domāšana, saziņa un uzņēmējdarbības prasmes;

| 22. | aicina sniegt papildu atbalstu valstu un Eiropas mēroga pasākumiem, lai nodrošinātu visu studentu līdzvērtīgu iesaistīšanu, taisnīgu piekļuvi studijām, veiksmīgu studiju norisi un ilgtspējīgu studentu atbalsta sistēmu (piemēram, mājokļus, transporta izdevumu segšanu utt.), kā arī mērķtiecīgu atbalstu it īpaši studentiem no mazāk pārstāvētām grupām, sociāli nelabvēlīgas vides un tiem, kam ir finansiālas grūtības, un šo pasākumu mērķim jābūt samazināt studiju priekšlaicīgas pārtraukšanas īpatsvaru un nodrošināt, ka izglītība un apmācība nav atkarīga no traucējošiem sociālekonomiskajiem faktoriem un mācību process atbilst individuālām izglītības vajadzībām; iesaka paātrināt karjeras konsultāciju centru izveidi, kas sniedz bezmaksas pakalpojumus studentiem; |
| --- | --- |

22.

aicina sniegt papildu atbalstu valstu un Eiropas mēroga pasākumiem, lai nodrošinātu visu studentu līdzvērtīgu iesaistīšanu, taisnīgu piekļuvi studijām, veiksmīgu studiju norisi un ilgtspējīgu studentu atbalsta sistēmu (piemēram, mājokļus, transporta izdevumu segšanu utt.), kā arī mērķtiecīgu atbalstu it īpaši studentiem no mazāk pārstāvētām grupām, sociāli nelabvēlīgas vides un tiem, kam ir finansiālas grūtības, un šo pasākumu mērķim jābūt samazināt studiju priekšlaicīgas pārtraukšanas īpatsvaru un nodrošināt, ka izglītība un apmācība nav atkarīga no traucējošiem sociālekonomiskajiem faktoriem un mācību process atbilst individuālām izglītības vajadzībām; iesaka paātrināt karjeras konsultāciju centru izveidi, kas sniedz bezmaksas pakalpojumus studentiem;

| 23. | uzsver nozīmi, kāda ir 2007. gada Londonas paziņojumam (21), ar ko par vienu no Boloņas procesa mērķiem pasludināja izglītības sociālo dimensiju, kuras mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai neatkarīgi no personas iepriekšējā dzīves gājuma; pauž nožēlu par to, ka šā mērķa sasniegšanā nav notikusi pietiekama virzība, un mudina Komisiju šajā jomā veicināt progresu; |
| --- | --- |

23.

uzsver nozīmi, kāda ir 2007. gada Londonas paziņojumam (21), ar ko par vienu no Boloņas procesa mērķiem pasludināja izglītības sociālo dimensiju, kuras mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai neatkarīgi no personas iepriekšējā dzīves gājuma; pauž nožēlu par to, ka šā mērķa sasniegšanā nav notikusi pietiekama virzība, un mudina Komisiju šajā jomā veicināt progresu;

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt savstarpēju atzīšanu, likvidējot šā procesa administratīvos šķēršļus; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt savstarpēju atzīšanu, likvidējot šā procesa administratīvos šķēršļus;

| 25. | vērš uzmanību uz konkrētām vajadzībām attiecībā uz bakalaura grāda studijām, mācību programmām tajās, pāreju uz maģistra programmām un studiju beidzēju darba iespējām; šai sakarībā uzsver nepieciešamību veikt konkrētus pasākumus, piemēram, izstrādāt teorētiskas vai praktiskas mācību programmas, un nodrošināt efektīvāku sadarbību starp universitātēm, dalībvalstīm un ekonomikas un sociālajiem dalībniekiem, lai uzlabotu nākamo absolventu izredzes atrast stabilu, labi apmaksātu darbu, kas atbilst viņu kvalifikācijas līmenim; tāpēc aicina universitātes attīstīt stažēšanās iespējas un uzlabot prakses integrāciju universitāšu mācību programmās; |
| --- | --- |

25.

vērš uzmanību uz konkrētām vajadzībām attiecībā uz bakalaura grāda studijām, mācību programmām tajās, pāreju uz maģistra programmām un studiju beidzēju darba iespējām; šai sakarībā uzsver nepieciešamību veikt konkrētus pasākumus, piemēram, izstrādāt teorētiskas vai praktiskas mācību programmas, un nodrošināt efektīvāku sadarbību starp universitātēm, dalībvalstīm un ekonomikas un sociālajiem dalībniekiem, lai uzlabotu nākamo absolventu izredzes atrast stabilu, labi apmaksātu darbu, kas atbilst viņu kvalifikācijas līmenim; tāpēc aicina universitātes attīstīt stažēšanās iespējas un uzlabot prakses integrāciju universitāšu mācību programmās;

| 26. | uzsver, ka darba iespējas veicinošiem pasākumiem, tādiem kā mūžizglītībai un darba tirgum piemērotu plašu iemaņu attīstības pasākumiem, ir jābūt galvenajām prioritātēm, lai sasniegtu ilgtspējīgu izaugsmi un labklājības mērķus; šajā sakarībā stingri atbalsta apmaiņu starp universitāšu pasniedzējiem un studentiem, universitāšu un uzņēmējdarbības jomas dialogu, praksi un „iemaņu pasi”; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka darba iespējas veicinošiem pasākumiem, tādiem kā mūžizglītībai un darba tirgum piemērotu plašu iemaņu attīstības pasākumiem, ir jābūt galvenajām prioritātēm, lai sasniegtu ilgtspējīgu izaugsmi un labklājības mērķus; šajā sakarībā stingri atbalsta apmaiņu starp universitāšu pasniedzējiem un studentiem, universitāšu un uzņēmējdarbības jomas dialogu, praksi un „iemaņu pasi”;

| 27. | uzskata, ka Profesionālo kvalifikāciju direktīvas (2005/36/EK) modernizēšana palīdzēs veicināt profesionālo mobilitāti Eiropā un sekmēs studentu mobilitāti, garantējot citās dalībvalstīs iegūto kvalifikāciju atzīšanu visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka Profesionālo kvalifikāciju direktīvas (2005/36/EK) modernizēšana palīdzēs veicināt profesionālo mobilitāti Eiropā un sekmēs studentu mobilitāti, garantējot citās dalībvalstīs iegūto kvalifikāciju atzīšanu visā Eiropas Savienībā;

| 28. | aicina dalībvalstis un ES iestādes atbalstīt pāreju no zinātniskās metodoloģijas jēdziena „monodisciplinārs”, kas joprojām ir vairumā Eiropas universitāšu, uz jēdzieniem „starpdisciplinārs” un „transdisciplinārs”; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis un ES iestādes atbalstīt pāreju no zinātniskās metodoloģijas jēdziena „monodisciplinārs”, kas joprojām ir vairumā Eiropas universitāšu, uz jēdzieniem „starpdisciplinārs” un „transdisciplinārs”;

| 29. | aicina dalībvalstis un ES iestādes veicināt universitāšu un uzņēmēju dialogu un sadarbību kā konsolidētas EAIT kopēju mērķi, lai uzlabotu Eiropas universitāšu absolventu darba iespējas; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis un ES iestādes veicināt universitāšu un uzņēmēju dialogu un sadarbību kā konsolidētas EAIT kopēju mērķi, lai uzlabotu Eiropas universitāšu absolventu darba iespējas;

| 30. | norāda uz nepieciešamību veikt konkrētus pasākumus un nodrošināt efektīvāku sadarbību starp universitātēm un darba tirgu nolūkā izstrādāt piemērotākas mācību programmas, uzlabot izglītības saskaņotību un veicināt darba iespējas, pieņemot līdzīgus kritērijus atļaujas saņemšanai, lai varētu darboties konkrētās profesijās; |
| --- | --- |

30.

norāda uz nepieciešamību veikt konkrētus pasākumus un nodrošināt efektīvāku sadarbību starp universitātēm un darba tirgu nolūkā izstrādāt piemērotākas mācību programmas, uzlabot izglītības saskaņotību un veicināt darba iespējas, pieņemot līdzīgus kritērijus atļaujas saņemšanai, lai varētu darboties konkrētās profesijās;

| 31. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt pietiekamu prakses vietu skaitu studentiem, lai vairāk veicinātu viņu iekļaušanos darba tirgū; |
| --- | --- |

31.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt pietiekamu prakses vietu skaitu studentiem, lai vairāk veicinātu viņu iekļaušanos darba tirgū;

| 32. | aicina dalībvalstu valdības un Komisiju izstrādāt strukturētas sadarbības sistēmu, lai disciplīnu klasteru ietvaros izsniegtu kopīgus akadēmiskos grādus, kurus atzīst visā ES, uzlabojot Erasmus Mundus un nākotnes izglītības un apmācības programmai sniegto finansiālo atbalstu un to rezultātus un veicinot kopīgo programmu Eiropas akreditācijas sistēmas izveidi; |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstu valdības un Komisiju izstrādāt strukturētas sadarbības sistēmu, lai disciplīnu klasteru ietvaros izsniegtu kopīgus akadēmiskos grādus, kurus atzīst visā ES, uzlabojot Erasmus Mundus un nākotnes izglītības un apmācības programmai sniegto finansiālo atbalstu un to rezultātus un veicinot kopīgo programmu Eiropas akreditācijas sistēmas izveidi;

| 33. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu attiecībā uz Erasmus maģistra grāda mobilitātes shēmu; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu attiecībā uz Erasmus maģistra grāda mobilitātes shēmu;

| 34. | uzskata, ka doktora grādi, tostarp tie, kas iegūti, sadarbojoties ar uzņēmumiem, nodrošina svarīgu saikni starp augstāko izglītību un pētniecību, un atgādina, ka šie doktora grādi var būt nozīmīgs elements uz zināšanām balstītu inovāciju un ekonomikas izaugsmes radīšanā; atzīst, ka liela nozīme ir doktora grāda iegūšanai, strādājot uzņēmumos, jo tiek veicināta personu ar augstākajiem akadēmiskajiem grādiem integrācija darba tirgū; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos, īstenojot Marijas Kirī vārdā nosauktos pasākumus, izveidot doktorantūras studentiem paredzētu Eiropas industriālo shēmu; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka doktora grādi, tostarp tie, kas iegūti, sadarbojoties ar uzņēmumiem, nodrošina svarīgu saikni starp augstāko izglītību un pētniecību, un atgādina, ka šie doktora grādi var būt nozīmīgs elements uz zināšanām balstītu inovāciju un ekonomikas izaugsmes radīšanā; atzīst, ka liela nozīme ir doktora grāda iegūšanai, strādājot uzņēmumos, jo tiek veicināta personu ar augstākajiem akadēmiskajiem grādiem integrācija darba tirgū; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos, īstenojot Marijas Kirī vārdā nosauktos pasākumus, izveidot doktorantūras studentiem paredzētu Eiropas industriālo shēmu;

| 35. | uzskata, ka labāka EAIT un Eiropas pētniecības telpas sadarbība ir iespēja veicināt inovācijas un attīstību Eiropā; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka labāka EAIT un Eiropas pētniecības telpas sadarbība ir iespēja veicināt inovācijas un attīstību Eiropā;

| 36. | uzsver ieguldījumu, ko sniedz 7. ES pamatprogrammas pētniecībai, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma un Eiropas pētniecības telpa, sekmējot ES pētnieku mobilitāti un izmantojot ES inovāciju un konkurētspējas potenciālu; |
| --- | --- |

36.

uzsver ieguldījumu, ko sniedz 7. ES pamatprogrammas pētniecībai, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma un Eiropas pētniecības telpa, sekmējot ES pētnieku mobilitāti un izmantojot ES inovāciju un konkurētspējas potenciālu;

| 37. | aicina izstrādāt efektīvu stratēģiju mūžizglītības programmu atbalstam Eiropā un ilgtspējīgas iniciatīvas, kas pilnībā integrētas iestādēs un uzlabo mūžizglītības kultūru; tāpat aicina veicināt uzņēmumu atbalstītu mūžizglītību, lai strādājošajiem būtu iespēja uzlabot savas zināšanas un prasmes; aicina augstākās izglītības iestādes un universitātes nodrošināt lielāku programmu elastību, pamatojoties uz mācību rezultātiem, atzīt neformālo un informālo izglītību un pakalpojumus, lai atbalstītu to piedāvātos izglītības apguves veidus, veicinot partnerību universitāšu, uzņēmumu un augstāko profesionālo mācību iestāžu starpā, lai uzlabotu zinātniskās, humanitārās un tehniskās prasmes un novērstu trūkumus; |
| --- | --- |

37.

aicina izstrādāt efektīvu stratēģiju mūžizglītības programmu atbalstam Eiropā un ilgtspējīgas iniciatīvas, kas pilnībā integrētas iestādēs un uzlabo mūžizglītības kultūru; tāpat aicina veicināt uzņēmumu atbalstītu mūžizglītību, lai strādājošajiem būtu iespēja uzlabot savas zināšanas un prasmes; aicina augstākās izglītības iestādes un universitātes nodrošināt lielāku programmu elastību, pamatojoties uz mācību rezultātiem, atzīt neformālo un informālo izglītību un pakalpojumus, lai atbalstītu to piedāvātos izglītības apguves veidus, veicinot partnerību universitāšu, uzņēmumu un augstāko profesionālo mācību iestāžu starpā, lai uzlabotu zinātniskās, humanitārās un tehniskās prasmes un novērstu trūkumus;

| 38. | vērš uzmanību uz to, ka jānosaka to studentu statuss, kuri uzsākuši studijas pirms Boloņas procesa, valstīs, kurās šiem studentiem tiek liegtas iespējas saistībā ar uzņemšanu maģistra programmās; |
| --- | --- |

38.

vērš uzmanību uz to, ka jānosaka to studentu statuss, kuri uzsākuši studijas pirms Boloņas procesa, valstīs, kurās šiem studentiem tiek liegtas iespējas saistībā ar uzņemšanu maģistra programmās;

| 39. | norāda, ka Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmai (ECTS) jābūt pārredzamākai un jānodrošina kvalifikāciju un diplomu precīzāka salīdzināšana; rosina Komisiju un dalībvalstis izmantot labāku ECTS instrumentu, lai veicinātu studentu un profesionāļu mobilitāti; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmai (ECTS) jābūt pārredzamākai un jānodrošina kvalifikāciju un diplomu precīzāka salīdzināšana; rosina Komisiju un dalībvalstis izmantot labāku ECTS instrumentu, lai veicinātu studentu un profesionāļu mobilitāti;

Eiropas rīcība

| 40. | atbalsta Komisijas ierosinājumu ievērojami palielināt Eiropas izglītības un apmācības programmām atvēlētos līdzekļus; aicina Komisiju būtisku šo līdzekļu daļu sniegt augstākās izglītības modernizēšanas un universitāšu infrastruktūru modernizēšanas atbalstam atbilstīgi Boloņas procesa un ES modernizācijas darba kārtības mērķiem; mudina Komisiju rast risinājumus, kas nodrošina šādu programmu pieejamību arī studentiem, kuriem ir finansiālas grūtības; |
| --- | --- |

40.

atbalsta Komisijas ierosinājumu ievērojami palielināt Eiropas izglītības un apmācības programmām atvēlētos līdzekļus; aicina Komisiju būtisku šo līdzekļu daļu sniegt augstākās izglītības modernizēšanas un universitāšu infrastruktūru modernizēšanas atbalstam atbilstīgi Boloņas procesa un ES modernizācijas darba kārtības mērķiem; mudina Komisiju rast risinājumus, kas nodrošina šādu programmu pieejamību arī studentiem, kuriem ir finansiālas grūtības;

| 41. | aicina dalībvalstis un ES noteikt, vai mācību programmās var iekļaut arī obligātu mācību periodu kādas citas dalībvalsts, kas nav studenta mītnes valsts, universitātē; |
| --- | --- |

41.

aicina dalībvalstis un ES noteikt, vai mācību programmās var iekļaut arī obligātu mācību periodu kādas citas dalībvalsts, kas nav studenta mītnes valsts, universitātē;

| 42. | vērš uzmanību uz ciešo saikni starp Boloņas procesu un Profesionālo kvalifikāciju direktīvu un uzsver vajadzību Komisijai veikt koordinēšanu pilnīgā saskaņā ar Boloņas procesu; apgalvo, ka šo saikni var vēl pastiprināt, sniedzot studentiem attiecīgu praktisku informāciju par ārvalstīs iegūtu diplomu atzīšanu un darba iespējām, ko sniedz apmācība ārvalstīs; |
| --- | --- |

42.

vērš uzmanību uz ciešo saikni starp Boloņas procesu un Profesionālo kvalifikāciju direktīvu un uzsver vajadzību Komisijai veikt koordinēšanu pilnīgā saskaņā ar Boloņas procesu; apgalvo, ka šo saikni var vēl pastiprināt, sniedzot studentiem attiecīgu praktisku informāciju par ārvalstīs iegūtu diplomu atzīšanu un darba iespējām, ko sniedz apmācība ārvalstīs;

| 43. | aicina kā daļu no direktīvas par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu pārskatīšanas un lai virzītos uz reālu Eiropas augstākās izglītības telpu, veikt valstu obligāto apmācības prasību salīdzinājumu un regulārāk rīkot viedokļu apmaiņas starp dalībvalstīm, kompetentajām iestādēm un profesionālajām asociācijām; |
| --- | --- |

43.

aicina kā daļu no direktīvas par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu pārskatīšanas un lai virzītos uz reālu Eiropas augstākās izglītības telpu, veikt valstu obligāto apmācības prasību salīdzinājumu un regulārāk rīkot viedokļu apmaiņas starp dalībvalstīm, kompetentajām iestādēm un profesionālajām asociācijām;

| 44. | ierosina — lai stiprinātu Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu, Erasmus programmā partneruniversitātēs iegūto studiju kredītpunktu atzīšanai jābūt obligātam elementam visās iestādēs, kuras piedalās ES finansētās studentu apmaiņas programmās; |
| --- | --- |

44.

ierosina — lai stiprinātu Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu, Erasmus programmā partneruniversitātēs iegūto studiju kredītpunktu atzīšanai jābūt obligātam elementam visās iestādēs, kuras piedalās ES finansētās studentu apmaiņas programmās;

| 45. | vērš uzmanību uz to, cik svarīga ir harmonizēta ECTS sistēmas ieviešana; aicina Komisiju, dalībvalstis un augstākās izglītības mācību iestādes izstrādāt salīdzinošu tabulu, kurā būtu norādīti ECTS kredītpunkti, ko piešķir par kursu pabeigšanu, lai virzītos uz tālāku saskaņošanu un atvieglotu studentu un speciālistu mobilitāti; norāda uz šķēršļiem, ar kuriem saskaras studenti, mēģinot pārnest kredītpunktus starp universitātēm, un uzskata, ka šādi šķēršļi var atturēt studentus no piedalīšanās akadēmiskajās apmaiņas programmās; |
| --- | --- |

45.

vērš uzmanību uz to, cik svarīga ir harmonizēta ECTS sistēmas ieviešana; aicina Komisiju, dalībvalstis un augstākās izglītības mācību iestādes izstrādāt salīdzinošu tabulu, kurā būtu norādīti ECTS kredītpunkti, ko piešķir par kursu pabeigšanu, lai virzītos uz tālāku saskaņošanu un atvieglotu studentu un speciālistu mobilitāti; norāda uz šķēršļiem, ar kuriem saskaras studenti, mēģinot pārnest kredītpunktus starp universitātēm, un uzskata, ka šādi šķēršļi var atturēt studentus no piedalīšanās akadēmiskajās apmaiņas programmās;

| 46. | aicina izstrādāt efektīvu stratēģiju akadēmisko nosaukumu pilnīgai saskaņošanai Eiropas Savienībā, kopš Boloņas procesa uzsākšanas paredzot iespēju atzīt akadēmiskos nosaukumus (tostarp senāk piešķirtus akadēmiskos nosaukumus) ar atpakaļejošu spēku; |
| --- | --- |

46.

aicina izstrādāt efektīvu stratēģiju akadēmisko nosaukumu pilnīgai saskaņošanai Eiropas Savienībā, kopš Boloņas procesa uzsākšanas paredzot iespēju atzīt akadēmiskos nosaukumus (tostarp senāk piešķirtus akadēmiskos nosaukumus) ar atpakaļejošu spēku;

| 47. | aicina ES dalībvalstis pieņemt galīgu un skaidru lēmumu par kvalifikāciju un diplomu pilnīgu savstarpējo atzīšanu vai izstrādāt plānu, nosakot kad šādu lēmumu beidzot būs iespējams pieņemt; |
| --- | --- |

47.

aicina ES dalībvalstis pieņemt galīgu un skaidru lēmumu par kvalifikāciju un diplomu pilnīgu savstarpējo atzīšanu vai izstrādāt plānu, nosakot kad šādu lēmumu beidzot būs iespējams pieņemt;

| 48. | aicina sistemātiskāk organizēt sadarbību universitāšu starpā un stiprināt to, lai palielinātu ietekmi uz augstākās izglītības iestādēm un sistēmām studentu un darbinieku interesēs; |
| --- | --- |

48.

aicina sistemātiskāk organizēt sadarbību universitāšu starpā un stiprināt to, lai palielinātu ietekmi uz augstākās izglītības iestādēm un sistēmām studentu un darbinieku interesēs;

| 49. | ierosina universitātēm parakstītājās valstīs atzīt mācību praksi, kas veikta, piedaloties mobilitātes programmās, ko atbalstījusi Eiropas Komisija; |
| --- | --- |

49.

ierosina universitātēm parakstītājās valstīs atzīt mācību praksi, kas veikta, piedaloties mobilitātes programmās, ko atbalstījusi Eiropas Komisija;

| 50. | aicina uzlabot tās informācijas pārredzamību, ko sniedz studentiem pirms attiecīgās apmaiņas sākuma par kredītpunktiem, ko viņi saņems, un aicina dalībvalstis un augstākās izglītības mācību iestādes sadarboties, kad tiek izvērtēts, cik kredītpunkti piešķirami par attiecīgo kursu noklausīšanos; aicina izstrādāt kopējas platformas, lai sniegtu nepieciešamās zināšanas un prasmes, ko nodefinējuši speciālisti un augstākās izglītības iestādes, ar iespējamo mērķi nodrošināt dažu diplomu tuvināšanu, vienlaikus nodrošinot valstu sistēmu īpatnību saglabāšanu un kā piemēru ņemot vērā ES profesionālo kvalifikāciju automātiskas atzīšanas sistēmu ES (22); |
| --- | --- |

50.

aicina uzlabot tās informācijas pārredzamību, ko sniedz studentiem pirms attiecīgās apmaiņas sākuma par kredītpunktiem, ko viņi saņems, un aicina dalībvalstis un augstākās izglītības mācību iestādes sadarboties, kad tiek izvērtēts, cik kredītpunkti piešķirami par attiecīgo kursu noklausīšanos; aicina izstrādāt kopējas platformas, lai sniegtu nepieciešamās zināšanas un prasmes, ko nodefinējuši speciālisti un augstākās izglītības iestādes, ar iespējamo mērķi nodrošināt dažu diplomu tuvināšanu, vienlaikus nodrošinot valstu sistēmu īpatnību saglabāšanu un kā piemēru ņemot vērā ES profesionālo kvalifikāciju automātiskas atzīšanas sistēmu ES (22);

| 51. | aicina uz labāku tīklu veidošanu, koordināciju un saziņu ES universitāšu starpā, lai paātrinātu jaunu diplomu atzīšanu, atvieglotu kredītpunktu pārnešanu, uzlabotu zināšanas un dažādu izglītības un apmācības sistēmu izpratni, kā arī ļautu studentiem labāk saprast Eiropas programmu dažādību; |
| --- | --- |

51.

aicina uz labāku tīklu veidošanu, koordināciju un saziņu ES universitāšu starpā, lai paātrinātu jaunu diplomu atzīšanu, atvieglotu kredītpunktu pārnešanu, uzlabotu zināšanas un dažādu izglītības un apmācības sistēmu izpratni, kā arī ļautu studentiem labāk saprast Eiropas programmu dažādību;

| 52. | aicina Eiropas Komisiju jaunajā izglītības un apmācības programmā veicināt sadarbību starptautisku mācību programmu, kopīgu akadēmisko grādu un savstarpējās atzīšanas jomā, tostarp ar finansiālu stimulu palīdzību; aicina praksē īstenot lielāku skaitu Erasmus darbā iekārtošanas partnerību; |
| --- | --- |

52.

aicina Eiropas Komisiju jaunajā izglītības un apmācības programmā veicināt sadarbību starptautisku mācību programmu, kopīgu akadēmisko grādu un savstarpējās atzīšanas jomā, tostarp ar finansiālu stimulu palīdzību; aicina praksē īstenot lielāku skaitu Erasmus darbā iekārtošanas partnerību;

| 53. | vērš uzmanību uz to, ka pastāv ļoti daudz iestāžu, kas risina jautājumus saistībā ar augstāko izglītību un pētniecību Eiropā; aicina Eiropas Savienību veicināt to darba koordināciju vienas organizācijas paspārnē; |
| --- | --- |

53.

vērš uzmanību uz to, ka pastāv ļoti daudz iestāžu, kas risina jautājumus saistībā ar augstāko izglītību un pētniecību Eiropā; aicina Eiropas Savienību veicināt to darba koordināciju vienas organizācijas paspārnē;

| 54. | uzskata, ka jāīsteno iniciatīvas, lai palīdzētu studentiem studiju laikā pārnest kredītpunktus no vienas universitātes uz citu; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka jāīsteno iniciatīvas, lai palīdzētu studentiem studiju laikā pārnest kredītpunktus no vienas universitātes uz citu;

| 55. | aicina dalībvalstis un ES nodrošināt atjauninātus un salīdzināmus datus, cita starpā par neaizsargāto grupu samērīgu pārstāvību, ko izmantos EAIT īstenošanas pārraudzībai, un šai sakarībā likvidēt šķēršļus un atrisināt problēmas, kas saistītas ar procesa īstenošanu, un nepiemērot soda sankcijas iestādēm, kuras plānotās reformas vēl nav īstenojušas; uzskata, ka šādi dati vienu reizi gadā būtu jāpublicē par katru valsti un par katru universitāti, lai būtu vieglāk saprast, kurās jomās jāpanāk progress; |
| --- | --- |

55.

aicina dalībvalstis un ES nodrošināt atjauninātus un salīdzināmus datus, cita starpā par neaizsargāto grupu samērīgu pārstāvību, ko izmantos EAIT īstenošanas pārraudzībai, un šai sakarībā likvidēt šķēršļus un atrisināt problēmas, kas saistītas ar procesa īstenošanu, un nepiemērot soda sankcijas iestādēm, kuras plānotās reformas vēl nav īstenojušas; uzskata, ka šādi dati vienu reizi gadā būtu jāpublicē par katru valsti un par katru universitāti, lai būtu vieglāk saprast, kurās jomās jāpanāk progress;

| 56. | rosina universitātes saskaņot savus akadēmiskos standartus, veidojot partnerības labas prakses apmaiņai; |
| --- | --- |

56.

rosina universitātes saskaņot savus akadēmiskos standartus, veidojot partnerības labas prakses apmaiņai;

| 57. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt sadarbības un pētniecības programmas ar trešo valstu universitātēm, it īpaši konfliktu zonās esošajām universitātēm, un izstrādāt jaunas programmas, ievērojot savstarpējās intereses, lai šo valstu studentiem bez jebkādas diskriminācijas nodrošinātu pieeju augstākajai izglītībai un mācībām; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt sadarbības un pētniecības programmas ar trešo valstu universitātēm, it īpaši konfliktu zonās esošajām universitātēm, un izstrādāt jaunas programmas, ievērojot savstarpējās intereses, lai šo valstu studentiem bez jebkādas diskriminācijas nodrošinātu pieeju augstākajai izglītībai un mācībām;

| 58. | uzskata, ka Boloņas procesa ietvaros izveidotā Eiropas augstākās izglītības telpa (EAIT) ir progresīva; tāpēc aicina šajā struktūrā iekļaut Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu augstākās izglītības telpu un aicina nodrošināt virzību uz efektīvu to valstu augstākās izglītības telpu, kuras iesaistītas Austrumu partnerības sadarbībā, kā arī uz citām starpvalstu telpām Eiropas Savienībā; aicina Komisiju novērst studentu un pasniedzēju pārvietošanās šķēršļus, atbalstīt Eiropas un Vidusjūras reģiona universitāšu tīklu veidošanu, tostarp (EMUNI) un turpināt Tempus un Erasmus Mundus programmu labo praksi; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka Boloņas procesa ietvaros izveidotā Eiropas augstākās izglītības telpa (EAIT) ir progresīva; tāpēc aicina šajā struktūrā iekļaut Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu augstākās izglītības telpu un aicina nodrošināt virzību uz efektīvu to valstu augstākās izglītības telpu, kuras iesaistītas Austrumu partnerības sadarbībā, kā arī uz citām starpvalstu telpām Eiropas Savienībā; aicina Komisiju novērst studentu un pasniedzēju pārvietošanās šķēršļus, atbalstīt Eiropas un Vidusjūras reģiona universitāšu tīklu veidošanu, tostarp (EMUNI) un turpināt Tempus un Erasmus Mundus programmu labo praksi;

| 59. | norāda, ka jāsniedz labāka informācija par Boloņas procesu un EAIT, īstenojot visaptverošu, efektīvu Eiropas komunikācijas politiku, kuras mērķis ir universitātes padarīt pievilcīgākas gan Eiropā, gan ārpus Eiropas; |
| --- | --- |

59.

norāda, ka jāsniedz labāka informācija par Boloņas procesu un EAIT, īstenojot visaptverošu, efektīvu Eiropas komunikācijas politiku, kuras mērķis ir universitātes padarīt pievilcīgākas gan Eiropā, gan ārpus Eiropas;

| 60. | prasa Eiropas Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt aizdevumu un stipendiju, it īpaši par nopelniem un konkrētām vajadzībām piešķirtu stipendiju, pārvedamību visu Eiropas valstu starpā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu pieeju mobilitātes iespējām; |
| --- | --- |

60.

prasa Eiropas Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt aizdevumu un stipendiju, it īpaši par nopelniem un konkrētām vajadzībām piešķirtu stipendiju, pārvedamību visu Eiropas valstu starpā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu pieeju mobilitātes iespējām;

| 61. | atbalsta vienotu universitāšu zīmolu izveidi reģionālā līmenī, lai stiprinātu universitāšu prestižu starptautiskā līmenī saskaņā ar Boloņas procesa mērķiem; |
| --- | --- |

61.

atbalsta vienotu universitāšu zīmolu izveidi reģionālā līmenī, lai stiprinātu universitāšu prestižu starptautiskā līmenī saskaņā ar Boloņas procesa mērķiem;

| 62. | aicina ES iestādes izveidot mehānismus, ar kuru palīdzību varētu atbalstīt dalībvalstis un augstākās izglītības iestādes Boloņas procesa mērķu sasniegšanā, ko varētu paveikt ar regulāru ziņojumu un ES programmu mērķtiecīgas izmantošanas palīdzību, tostarp to programmu, kas paredz sadarbību ar trešām valstīm Eiropas augstākās izglītības telpā; |
| --- | --- |

62.

aicina ES iestādes izveidot mehānismus, ar kuru palīdzību varētu atbalstīt dalībvalstis un augstākās izglītības iestādes Boloņas procesa mērķu sasniegšanā, ko varētu paveikt ar regulāru ziņojumu un ES programmu mērķtiecīgas izmantošanas palīdzību, tostarp to programmu, kas paredz sadarbību ar trešām valstīm Eiropas augstākās izglītības telpā;

| 63. | prasa ES atbalstīt Boloņas saistību izpildi politikas sadarbībā ar attiecīgajām trešām valstīm; aicina Komisiju un Eiropas Parlamentu uzņemties nopietnu lomu šo centienu vadīšanā; |
| --- | --- |

63.

prasa ES atbalstīt Boloņas saistību izpildi politikas sadarbībā ar attiecīgajām trešām valstīm; aicina Komisiju un Eiropas Parlamentu uzņemties nopietnu lomu šo centienu vadīšanā;

| 64. | paļaujas, ka, veicot vispārēju izvērtēšanu nākamā gada ministru sanāksmē Bukarestē, tiks izstrādāts skaidrs plāns, kā līdz 2020. gadam izveidot pilnībā funkcionējošu Eiropas augstākās izglītības telpu; uzstāj uz to, ka jāizstrādā starpnozaru priekšlikumi attiecībā uz IKT apmācību, arodmācību un mūžizglītību un darbā iekārtošanu un ka šajos priekšlikumos aktīvi jāatbalsta arī gudras un ilgtspējīgas izaugsmes iekļaušana, lai ES iegūtu konkurētspējas priekšrocības pēckrīzes pasaulē tādās jomās kā darbavietu radīšana, cilvēku kapitāls, pētniecība, jauninājumi, uzņēmējdarbība un plašāka uz zināšanām balstīta ekonomika; |
| --- | --- |

64.

paļaujas, ka, veicot vispārēju izvērtēšanu nākamā gada ministru sanāksmē Bukarestē, tiks izstrādāts skaidrs plāns, kā līdz 2020. gadam izveidot pilnībā funkcionējošu Eiropas augstākās izglītības telpu; uzstāj uz to, ka jāizstrādā starpnozaru priekšlikumi attiecībā uz IKT apmācību, arodmācību un mūžizglītību un darbā iekārtošanu un ka šajos priekšlikumos aktīvi jāatbalsta arī gudras un ilgtspējīgas izaugsmes iekļaušana, lai ES iegūtu konkurētspējas priekšrocības pēckrīzes pasaulē tādās jomās kā darbavietu radīšana, cilvēku kapitāls, pētniecība, jauninājumi, uzņēmējdarbība un plašāka uz zināšanām balstīta ekonomika;

| 65. | aicina Komisiju un ES valstu izglītības ministrus pilnībā izmantot kopējas dalības EAIT iespējas, lai uzņemtos vadošo lomu Boloņas mērķu sasniegšanā, un aicina ministrus nostiprināt apņemšanās saistībā ar Boloņas procesu, uzņemoties kopīgas saistības ES līmenī Padomē, ko atbalstīs arī Komisija, lai šis savstarpēja atbalsta process pārietu saskaņotā īstenošanā; |
| --- | --- |

65.

aicina Komisiju un ES valstu izglītības ministrus pilnībā izmantot kopējas dalības EAIT iespējas, lai uzņemtos vadošo lomu Boloņas mērķu sasniegšanā, un aicina ministrus nostiprināt apņemšanās saistībā ar Boloņas procesu, uzņemoties kopīgas saistības ES līmenī Padomē, ko atbalstīs arī Komisija, lai šis savstarpēja atbalsta process pārietu saskaņotā īstenošanā;

| 66. | norāda, ka reizi divos gados notiekošajā ministru sanāksmē 2012. gadā Bukarestē ir jāņem vērā tas, ka EAIT izveide rada iespēju ES un dalībvalstīm sniegt spēcīgu un vienotu ieguldījumu Boloņas procesā, pamatojoties uz dalīto kompetenci augstākās izglītības jomā, kopīgo dalību procesā un apņemšanos rīkoties, ko atbalsta ES iestāžu politiskie paziņojumi; |
| --- | --- |

66.

norāda, ka reizi divos gados notiekošajā ministru sanāksmē 2012. gadā Bukarestē ir jāņem vērā tas, ka EAIT izveide rada iespēju ES un dalībvalstīm sniegt spēcīgu un vienotu ieguldījumu Boloņas procesā, pamatojoties uz dalīto kompetenci augstākās izglītības jomā, kopīgo dalību procesā un apņemšanos rīkoties, ko atbalsta ES iestāžu politiskie paziņojumi;

*

* *

| 67. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

67.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/SORBONNE_DECLARATION1.pdf

(2)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/BOLOGNA_DECLARATION1.pdf

(3)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqu%C3%A9_April_2009.pdf

(4)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Budapest-Vienna_Declaration.pdf

(5)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

(6)  OV L 289, 3.11.2005., 23. lpp.

(7)  OV L 64, 4.3.2006., 60. lpp.

(8)  OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.

(9)  OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.

(10)  OV C 302, 12.12.2009., 3. lpp.

(11)  OV C 135, 26.5.2010., 12. lpp.

(12)  OV C 191, 1.7.2011., 1. lpp.

(13)  OV C 199, 7.7.2011., 1. lpp.

(14)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/099EN.pdf

(15)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/122EN.pdf

(16)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl198_en.pdf

(17)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf

(18)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-78-09-653/EN/KS-78-09-653-EN.PDF

(19)  http://www.ehea.info/news-details.aspx?ArticleId=253

(20)  OV C 8 E, 14.1.2010., 18. lpp.

(21)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/London_Communique18May2007.pdf

(22)  Direktīvas 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu V pielikums — Atzīšana, pamatojoties uz minimālo apmācības nosacījumu saskaņošanu.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/33 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/33

---

Otrdiena, 2012. gada 13. martsEiropas statistika

P7_TA(2012)0073

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas statistikas kvalitātes pārvaldību (2011/2289(INI))

2013/C 251 E/05

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā” (COM(2011)0211), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā” (COM(2011)0211),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A7-0037/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A7-0037/2012),

| A. | tā kā ES Statistikas birojs pastāv kopš 1953. gada un nepieciešamība aizsargāt tā neatkarību ir plaši atzīta; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES Statistikas birojs pastāv kopš 1953. gada un nepieciešamība aizsargāt tā neatkarību ir plaši atzīta;

| B. | tā kā uzticami un precīzi statistikas dati ir svarīgi, lai dalībvalstis un Savienība varētu izstrādāt efektīvu ekonomikas un budžeta politiku; |
| --- | --- |

B.

tā kā uzticami un precīzi statistikas dati ir svarīgi, lai dalībvalstis un Savienība varētu izstrādāt efektīvu ekonomikas un budžeta politiku;

| C. | tā kā, lai sekmīgi īstenotu stratēģiju „Eiropa 2020” izaugsmei un nodarbinātībai un ekonomikas pārvaldības pasākumu kopumu, tostarp Eiropas pusgadu, ir nepieciešami augstas kvalitātes neatkarīgi statistikas dati; |
| --- | --- |

C.

tā kā, lai sekmīgi īstenotu stratēģiju „Eiropa 2020” izaugsmei un nodarbinātībai un ekonomikas pārvaldības pasākumu kopumu, tostarp Eiropas pusgadu, ir nepieciešami augstas kvalitātes neatkarīgi statistikas dati;

| D. | tā kā statistikas lietotājiem jābūt savlaicīgi pieejamiem atbilstošiem un precīziem datiem, ko attiecīgās dalībvalstu iestādes savākušas un apkopojušas saskaņā ar objektivitātes un profesionālās neatkarības principu; |
| --- | --- |

D.

tā kā statistikas lietotājiem jābūt savlaicīgi pieejamiem atbilstošiem un precīziem datiem, ko attiecīgās dalībvalstu iestādes savākušas un apkopojušas saskaņā ar objektivitātes un profesionālās neatkarības principu;

| E. | tā kā statistikas datiem jābūt publiski pieejamiem, viegli saprotamiem gan politikas veidotājiem, gan iedzīvotājiem un derīgiem salīdzināšanai pa gadiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā statistikas datiem jābūt publiski pieejamiem, viegli saprotamiem gan politikas veidotājiem, gan iedzīvotājiem un derīgiem salīdzināšanai pa gadiem;

| F. | tā kā Eiropas statistikas datu kvalitāte ir atkarīga no visa to sagatavošanas procesa integritātes; tā kā pašlaik notiekošā statistikas datu sagatavošanas metožu modernizācija ir ļoti svarīgs publiskais ieguldījums visas sagatavošanas ķēdes racionalizēšanā un tās nodrošināšanai ir nepieciešama pastāvīga saistību uzņemšanās ES un dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas statistikas datu kvalitāte ir atkarīga no visa to sagatavošanas procesa integritātes; tā kā pašlaik notiekošā statistikas datu sagatavošanas metožu modernizācija ir ļoti svarīgs publiskais ieguldījums visas sagatavošanas ķēdes racionalizēšanā un tās nodrošināšanai ir nepieciešama pastāvīga saistību uzņemšanās ES un dalībvalstu līmenī;

| G. | tā kā valsts parāda krīze euro zonā ir izgaismojusi draudus, kurus rada neprecīzi statistikas dati un krāpšanās statistikas jomā, ko savukārt izraisa trūkumi gan iesniegto publisko finanšu uzskaites datu kvalitātē, gan pašreizējā statistikas pārvaldības kārtībā; |
| --- | --- |

G.

tā kā valsts parāda krīze euro zonā ir izgaismojusi draudus, kurus rada neprecīzi statistikas dati un krāpšanās statistikas jomā, ko savukārt izraisa trūkumi gan iesniegto publisko finanšu uzskaites datu kvalitātē, gan pašreizējā statistikas pārvaldības kārtībā;

| H. | tā kā ne tikai ar likumu jānosaka statistikas biroju neatkarība, bet šo biroju rīcībā jābūt arī attiecīgiem mehānismiem un drošības sistēmām, lai nodrošinātu to nošķirtību no politiskajiem procesiem un līdz ar to novērstu sistēmiskas neveiksmes; tā kā tajā pašā laikā ir jāuzsver, ka par savu statistikas datu pareizību un patiesumu atbild attiecīgā valsts; |
| --- | --- |

H.

tā kā ne tikai ar likumu jānosaka statistikas biroju neatkarība, bet šo biroju rīcībā jābūt arī attiecīgiem mehānismiem un drošības sistēmām, lai nodrošinātu to nošķirtību no politiskajiem procesiem un līdz ar to novērstu sistēmiskas neveiksmes; tā kā tajā pašā laikā ir jāuzsver, ka par savu statistikas datu pareizību un patiesumu atbild attiecīgā valsts;

| I. | tā kā ir jāstiprina sakari starp ES Statistikas biroju un dalībvalstu revīzijas iestādēm; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir jāstiprina sakari starp ES Statistikas biroju un dalībvalstu revīzijas iestādēm;

| J. | tā kā nolūkā pēc iespējas ātrāk panākt atbilstību jaunajiem ES tiesību aktiem, ir jāreformē dalībvalstu statistikas iestādes; |
| --- | --- |

J.

tā kā nolūkā pēc iespējas ātrāk panākt atbilstību jaunajiem ES tiesību aktiem, ir jāreformē dalībvalstu statistikas iestādes;

| K. | tā kā aptuveni 350 statistikas noteikumu kopumi, ko piemēro visām dalībvalstīm, statistikas atbilstības nodrošināšanas jomā paredz proporcionāli augstāku slodzi mazākajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā aptuveni 350 statistikas noteikumu kopumi, ko piemēro visām dalībvalstīm, statistikas atbilstības nodrošināšanas jomā paredz proporcionāli augstāku slodzi mazākajām dalībvalstīm;

| L. | tā kā ES Statistikas birojs sniegs datus par ekonomiskajiem rādītājiem, kas nepieciešami fiskālās politikas uzraudzībai un rezultātu apkopojumam par makroekonomisko nestabilitāti un nodrošinās jaunus izpildes uzraudzības mehānismus; tā kā nesenajās tiesiskajās reformās, it īpaši t. s. ekonomikas pārvaldības sešpakā, stabili un uzticami statistikas dati ir noteikti par ES līmeņa ekonomikas pārvaldības pamatu, |
| --- | --- |

L.

tā kā ES Statistikas birojs sniegs datus par ekonomiskajiem rādītājiem, kas nepieciešami fiskālās politikas uzraudzībai un rezultātu apkopojumam par makroekonomisko nestabilitāti un nodrošinās jaunus izpildes uzraudzības mehānismus; tā kā nesenajās tiesiskajās reformās, it īpaši t. s. ekonomikas pārvaldības sešpakā, stabili un uzticami statistikas dati ir noteikti par ES līmeņa ekonomikas pārvaldības pamatu,

| 1. | uzskata, ka kvalitātei jāpiemēro sistēmiska pieeja, kas var prasīt Eiropas līmeņa statistikas datu sagatavošanas metožu reformu un pakāpenisku pāreju no korektīvas pieejas uz preventīvu pieeju Eiropas līmeņa statistikas datu kvalitātes pārvaldībai kopumā un it īpaši publisko finanšu statistikai; atzinīgi vērtē Eiropas līmeņa statistikas datu sagatavošanai un precizitātes pārbaudei piemērojamo noteikumu saistošo raksturu; uzskata, ka statistikas iestāžu neatkarība ir būtiska statistikas datu ticamības saglabāšanai; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka kvalitātei jāpiemēro sistēmiska pieeja, kas var prasīt Eiropas līmeņa statistikas datu sagatavošanas metožu reformu un pakāpenisku pāreju no korektīvas pieejas uz preventīvu pieeju Eiropas līmeņa statistikas datu kvalitātes pārvaldībai kopumā un it īpaši publisko finanšu statistikai; atzinīgi vērtē Eiropas līmeņa statistikas datu sagatavošanai un precizitātes pārbaudei piemērojamo noteikumu saistošo raksturu; uzskata, ka statistikas iestāžu neatkarība ir būtiska statistikas datu ticamības saglabāšanai;

| 2. | aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm atbalstu un ekspertu specializētās zināšanas, lai tām palīdzētu atrisināt ierobežoto pētniecības iespēju problēmu un novērst svarīgākos metodoloģiskos šķēršļus nolūkā nodrošināt atbilstību noteikumiem un augstas kvalitātes datus; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm atbalstu un ekspertu specializētās zināšanas, lai tām palīdzētu atrisināt ierobežoto pētniecības iespēju problēmu un novērst svarīgākos metodoloģiskos šķēršļus nolūkā nodrošināt atbilstību noteikumiem un augstas kvalitātes datus;

| 3. | atbalsta Komisijas nodomu ierosināt grozījumus Regulā (ES) Nr. 223/2009 (Statistikas regulā), lai noteiktu proaktīvu pieeju publisko finanšu datu uzraudzībai un novērtēšanai to agrīnā sagatavošanas posmā nolūkā nodrošināt iespēju veikt korekcijas pēc iespējas agrākā posmā; atbalsta priekšlikumu pieņemt tiesisko regulējumu ar mērķi pastiprināt pārvaldības sistēmu, it īpaši attiecībā uz dalībvalstu statistikas iestāžu un ES Statistikas biroja profesionālo neatkarību, un noteikt visām dalībvalstīm prasību oficiāli uzņemties saistības veikt visus nepieciešamos valsts līmeņa pasākumus, lai saglabātu uzticību statistikas datiem, un ļaut stingrāk uzraudzīt Eiropas Statistikas prakses kodeksa ievērošanu; |
| --- | --- |

3.

atbalsta Komisijas nodomu ierosināt grozījumus Regulā (ES) Nr. 223/2009 (Statistikas regulā), lai noteiktu proaktīvu pieeju publisko finanšu datu uzraudzībai un novērtēšanai to agrīnā sagatavošanas posmā nolūkā nodrošināt iespēju veikt korekcijas pēc iespējas agrākā posmā; atbalsta priekšlikumu pieņemt tiesisko regulējumu ar mērķi pastiprināt pārvaldības sistēmu, it īpaši attiecībā uz dalībvalstu statistikas iestāžu un ES Statistikas biroja profesionālo neatkarību, un noteikt visām dalībvalstīm prasību oficiāli uzņemties saistības veikt visus nepieciešamos valsts līmeņa pasākumus, lai saglabātu uzticību statistikas datiem, un ļaut stingrāk uzraudzīt Eiropas Statistikas prakses kodeksa ievērošanu;

| 4. | mudina Komisiju iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei likumdošanas priekšlikumus, kuru mērķis būtu pārskatītā Eiropas Statistikas prakses kodeksa elementu iekļaušana ES tiesību aktos, lai skaidri nošķirtu dalībvalstu statistikas iestāžu pienākumus un kompetenci no dalībvalstu valdību pienākumiem un kompetences un lai nodrošinātu pārredzamāku un saskaņotāku atbildību par datu kvalitāti; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei likumdošanas priekšlikumus, kuru mērķis būtu pārskatītā Eiropas Statistikas prakses kodeksa elementu iekļaušana ES tiesību aktos, lai skaidri nošķirtu dalībvalstu statistikas iestāžu pienākumus un kompetenci no dalībvalstu valdību pienākumiem un kompetences un lai nodrošinātu pārredzamāku un saskaņotāku atbildību par datu kvalitāti;

| 5. | mudina ES Statistikas biroju sadarbībā ar galvenajiem datu sniedzējiem un to lietotājiem turpināt modernizēt Eiropas līmeņa statistikas datu sagatavošanas metodes, lai saglabātu rentabilitāti; |
| --- | --- |

5.

mudina ES Statistikas biroju sadarbībā ar galvenajiem datu sniedzējiem un to lietotājiem turpināt modernizēt Eiropas līmeņa statistikas datu sagatavošanas metodes, lai saglabātu rentabilitāti;

| 6. | aicina ES Statistikas biroju nodrošināt, ka publisko finanšu uzskaites sistēmas visās dalībvalstīs tiek izveidotas standartizēti un ka tās tiek stiprinātas gan ar iekšējās, gan ārējās revīzijas mehānismu palīdzību, tostarp piemērojot nesen pārskatīto Regulas (ES) Nr. 479/2009 tiesisko regulējumu, kā arī attiecīgā gadījumā ierosinot jaunus likumdošanas priekšlikumus; atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu piešķirt ES Statistikas birojam lielākas izmeklēšanas pilnvaras; |
| --- | --- |

6.

aicina ES Statistikas biroju nodrošināt, ka publisko finanšu uzskaites sistēmas visās dalībvalstīs tiek izveidotas standartizēti un ka tās tiek stiprinātas gan ar iekšējās, gan ārējās revīzijas mehānismu palīdzību, tostarp piemērojot nesen pārskatīto Regulas (ES) Nr. 479/2009 tiesisko regulējumu, kā arī attiecīgā gadījumā ierosinot jaunus likumdošanas priekšlikumus; atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu piešķirt ES Statistikas birojam lielākas izmeklēšanas pilnvaras;

| 7. | uzsver, ka visām dalībvalstīm ir jānodrošina statistikas datu precizitāte visos pārvaldības līmeņos; mudina ES Statistikas biroju publiski paust šaubas par visu veidu statistikas datu precizitāti; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka visām dalībvalstīm ir jānodrošina statistikas datu precizitāte visos pārvaldības līmeņos; mudina ES Statistikas biroju publiski paust šaubas par visu veidu statistikas datu precizitāti;

| 8. | uzskata, ka saistībā ar nesen pieņemto ekonomikas pārvaldības tiesību aktu kopumu ir nepieciešami standarti apakšgrupās iedalītiem datiem par publiskā sektora pakļautību riskam saistībā ar garantijām un iespējamām saistībām, piemēram, publiskā sektora garantijām un publiskā un privātā sektora partnerību pakļautību riskam; ES Statistikas birojam šie dati ir pienācīgi jāsagatavo un jādara zināmi, ņemot vērā visus pārvaldības līmeņus; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka saistībā ar nesen pieņemto ekonomikas pārvaldības tiesību aktu kopumu ir nepieciešami standarti apakšgrupās iedalītiem datiem par publiskā sektora pakļautību riskam saistībā ar garantijām un iespējamām saistībām, piemēram, publiskā sektora garantijām un publiskā un privātā sektora partnerību pakļautību riskam; ES Statistikas birojam šie dati ir pienācīgi jāsagatavo un jādara zināmi, ņemot vērā visus pārvaldības līmeņus;

| 9. | atzinīgi vērtē Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes (ESPKP) darbību, neatkarīgi uzraugot ES Statistikas biroju un Eiropas Statistikas sistēmu; aicina ES Statistikas biroju un citus statistikas birojus īstenot ieteikumus, ko ESPKP iekļāvusi 2011. gada pārskatā; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes (ESPKP) darbību, neatkarīgi uzraugot ES Statistikas biroju un Eiropas Statistikas sistēmu; aicina ES Statistikas biroju un citus statistikas birojus īstenot ieteikumus, ko ESPKP iekļāvusi 2011. gada pārskatā;

| 10. | uzsver, ka ES Statistikas birojam jānodrošina pārredzamība attiecībā uz savu personālu, publicējot informāciju par ierēdņiem un līgumdarbiniekiem, un jāsniedz informācija par veidu, kādā tiek nodarbināti no dalībvalstīm piesaistītie eksperti; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ES Statistikas birojam jānodrošina pārredzamība attiecībā uz savu personālu, publicējot informāciju par ierēdņiem un līgumdarbiniekiem, un jāsniedz informācija par veidu, kādā tiek nodarbināti no dalībvalstīm piesaistītie eksperti;

| 11. | uzsver, ka statistikas dienestu neatkarība ir jānodrošina gan valsts, gan ES līmenī, nepieļaujot politiskas iejaukšanās iespēju; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka statistikas dienestu neatkarība ir jānodrošina gan valsts, gan ES līmenī, nepieļaujot politiskas iejaukšanās iespēju;

| 12. | norāda, ka kvalitātes pārvaldības sistēmas darbības nodrošināšanai būs nepieciešama cieša sadarbība starp ES Statistikas biroju un tām dalībvalstu iestādēm, kas atbild par iesniegto publisko finanšu uzskaites datu pārbaudi; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus tam, kā nodrošināt dalībvalstu revīzijas iestāžu lielāku neatkarību un saskaņotību to datu avotu kvalitātes pārbaudē, kurus izmanto valsts parāda un budžeta deficīta aprēķinos, un tam, kā stiprināt Eiropas Revīzijas palātas koordinējošo lomu; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka kvalitātes pārvaldības sistēmas darbības nodrošināšanai būs nepieciešama cieša sadarbība starp ES Statistikas biroju un tām dalībvalstu iestādēm, kas atbild par iesniegto publisko finanšu uzskaites datu pārbaudi; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus tam, kā nodrošināt dalībvalstu revīzijas iestāžu lielāku neatkarību un saskaņotību to datu avotu kvalitātes pārbaudē, kurus izmanto valsts parāda un budžeta deficīta aprēķinos, un tam, kā stiprināt Eiropas Revīzijas palātas koordinējošo lomu;

| 13. | uzsver, ka valsts finanšu statistikas un citu valsts statistikas datu pārvaldības kvalitāte, kā arī precizitāte un savlaicīga iesniegšana ir priekšnoteikums Eiropas pusgada pienācīgai darbībai; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka valsts finanšu statistikas un citu valsts statistikas datu pārvaldības kvalitāte, kā arī precizitāte un savlaicīga iesniegšana ir priekšnoteikums Eiropas pusgada pienācīgai darbībai;

| 14. | atzīst — lai iegūtu precīzus statistikas datus, daudzos gadījumos var būt nepieciešams vākt datus no vairākiem avotiem un tos salīdzināt; tādēļ norāda, ka statistikas datu publiskošanas termiņu saīsināšana dažos gadījumos var samazināt šo datu ticamību vai precizitāti vai palielināt datu vākšanas izmaksas; iesaka, ņemot vērā paraugpraksi šajā jomā, rūpīgi apsvērt līdzsvaru starp termiņu, ticamību un sagatavošanas izmaksām; |
| --- | --- |

14.

atzīst — lai iegūtu precīzus statistikas datus, daudzos gadījumos var būt nepieciešams vākt datus no vairākiem avotiem un tos salīdzināt; tādēļ norāda, ka statistikas datu publiskošanas termiņu saīsināšana dažos gadījumos var samazināt šo datu ticamību vai precizitāti vai palielināt datu vākšanas izmaksas; iesaka, ņemot vērā paraugpraksi šajā jomā, rūpīgi apsvērt līdzsvaru starp termiņu, ticamību un sagatavošanas izmaksām;

| 15. | mudina ES Statistikas biroju apsvērt iespējas, kā savas publikācijas, it īpaši tiešsaistē un it īpaši grafiskos attēlus, padarīt vieglāk uztveramas iedzīvotājiem un neprofesionāļiem; uzskata, ka ar ES Statistikas biroja tīmekļa vietnes palīdzību būtu jānodrošina vienkāršāka piekļuve ilgtermiņa dinamikas rindām un tajā jāievieto intuitīvi salīdzināmi grafiskie attēli, lai iedzīvotājiem sniegtu lielāku pievienoto vērtību; turklāt norāda, ka, to periodiski atjauninot, attiecīgos gadījumos būtu jānodrošina informācija par katru dalībvalsti un jāsniedz dinamikas rindas pa gadiem un mēnešiem, un, ja tas ir iespējams un vajadzīgs, ilgtermiņa dinamikas rindas; |
| --- | --- |

15.

mudina ES Statistikas biroju apsvērt iespējas, kā savas publikācijas, it īpaši tiešsaistē un it īpaši grafiskos attēlus, padarīt vieglāk uztveramas iedzīvotājiem un neprofesionāļiem; uzskata, ka ar ES Statistikas biroja tīmekļa vietnes palīdzību būtu jānodrošina vienkāršāka piekļuve ilgtermiņa dinamikas rindām un tajā jāievieto intuitīvi salīdzināmi grafiskie attēli, lai iedzīvotājiem sniegtu lielāku pievienoto vērtību; turklāt norāda, ka, to periodiski atjauninot, attiecīgos gadījumos būtu jānodrošina informācija par katru dalībvalsti un jāsniedz dinamikas rindas pa gadiem un mēnešiem, un, ja tas ir iespējams un vajadzīgs, ilgtermiņa dinamikas rindas;

| 16. | uzsver, ka precīzu, atbilstošu un augstas kvalitātes statistikas datu sniegšana ir ļoti svarīga ilgtspējīgai un līdzsvarotai reģionālajai attīstībai; norāda, ka precīzi un rūpīgi sagatavoti dati ir pamats detalizētas informācijas par konkrētām jomām, piemēram, demogrāfiju, ekonomiku un vidi, iegūšanai un tādēļ tiem ir būtiska loma lēmumu pieņemšanā par reģionālo attīstību, it īpaši saistībā ar stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanu; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka precīzu, atbilstošu un augstas kvalitātes statistikas datu sniegšana ir ļoti svarīga ilgtspējīgai un līdzsvarotai reģionālajai attīstībai; norāda, ka precīzi un rūpīgi sagatavoti dati ir pamats detalizētas informācijas par konkrētām jomām, piemēram, demogrāfiju, ekonomiku un vidi, iegūšanai un tādēļ tiem ir būtiska loma lēmumu pieņemšanā par reģionālo attīstību, it īpaši saistībā ar stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanu;

| 17. | aicina Komisiju arī turpmāk risināt uzticamu statistikas datu sniegšanas jautājumu, lai ES politikas virzieni vairāk atbilstu reālajiem ekonomikas, sociālajiem un teritoriālajiem apstākļiem reģionu līmenī; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju arī turpmāk risināt uzticamu statistikas datu sniegšanas jautājumu, lai ES politikas virzieni vairāk atbilstu reālajiem ekonomikas, sociālajiem un teritoriālajiem apstākļiem reģionu līmenī;

| 18. | atbalsta ES Statistikas biroja nodomu izstrādāt tiesisko regulējumu „Saistībām nodrošināt uzticamu statistiku”; uzsver, ka datu konfidencialitātes noteikuma, kā arī subsidiaritātes principa ievērošana Eiropas Statistikas sistēmā palīdzēs uzlabot uzticību statistikas birojiem; |
| --- | --- |

18.

atbalsta ES Statistikas biroja nodomu izstrādāt tiesisko regulējumu „Saistībām nodrošināt uzticamu statistiku”; uzsver, ka datu konfidencialitātes noteikuma, kā arī subsidiaritātes principa ievērošana Eiropas Statistikas sistēmā palīdzēs uzlabot uzticību statistikas birojiem;

| 19. | norāda, ka ir svarīgi uzlabot publisko datu uzskaites sistēmu darbību; tomēr prasa Komisijai noskaidrot, vai publisko datu uzskaites sistēmu standartizēšana visās dalībvalstīs ir vajadzīga un iespējama; aicina Komisiju izstrādāt vienotu metodoloģiju un īstenot efektīvus, piemērotus un pārbaudītus risinājumus; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka ir svarīgi uzlabot publisko datu uzskaites sistēmu darbību; tomēr prasa Komisijai noskaidrot, vai publisko datu uzskaites sistēmu standartizēšana visās dalībvalstīs ir vajadzīga un iespējama; aicina Komisiju izstrādāt vienotu metodoloģiju un īstenot efektīvus, piemērotus un pārbaudītus risinājumus;

| 20. | uzsver nepieciešamību izstrādāt saskaņotu sistēmu sociāli ekonomisko procesu pētniecībai pārrobežu zonās, tostarp reģionos, kas atrodas pie Eiropas Savienības ārējām robežām, un makroreģionālos statistikas datus, lai tādējādi iegūtu uzticamu, pilnīgu un precīzu priekšstatu par reģionālo un makroreģionālo ekonomisko attīstību, aptverot gan pilsētas, gan lauku teritorijas; uzskata, ka ir jāuzlabo pētniecības mehānismi, kas saistīti ar maksājumu bilanci; turklāt norāda, ka reģionālie un nacionālie konti ir stingri jāuzrauga kā daļa no stabilas kvalitātes pārvaldības sistēmas Eiropas statistikas jomā; |
| --- | --- |

20.

uzsver nepieciešamību izstrādāt saskaņotu sistēmu sociāli ekonomisko procesu pētniecībai pārrobežu zonās, tostarp reģionos, kas atrodas pie Eiropas Savienības ārējām robežām, un makroreģionālos statistikas datus, lai tādējādi iegūtu uzticamu, pilnīgu un precīzu priekšstatu par reģionālo un makroreģionālo ekonomisko attīstību, aptverot gan pilsētas, gan lauku teritorijas; uzskata, ka ir jāuzlabo pētniecības mehānismi, kas saistīti ar maksājumu bilanci; turklāt norāda, ka reģionālie un nacionālie konti ir stingri jāuzrauga kā daļa no stabilas kvalitātes pārvaldības sistēmas Eiropas statistikas jomā;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

Trešdiena, 2012. gada 14. marts

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/37

---

Trešdiena, 2012. gada 14. marts2013. gada budžeta vispārējās vadlīnijas, III iedaļa — Komisija

P7_TA(2012)0077

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par vispārējām vadlīnijām 2013. gada budžeta sagatavošanai, III iedaļa — Komisija (2012/2000(BUD))

2013/C 251 E/06

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 313. un 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 313. un 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (Iestāžu nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (Iestāžu nolīgums),

| — | ņemot vērā Komisijas atjaunināto finanšu plānu 2007.–2013. gadam, kas iesniegts saskaņā ar iepriekšminētā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 46. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atjaunināto finanšu plānu 2007.–2013. gadam, kas iesniegts saskaņā ar iepriekšminētā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 46. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējo budžetu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējo budžetu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra secinājumus par 2013. gada budžeta pamatnostādnēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra secinājumus par 2013. gada budžeta pamatnostādnēm,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0040/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0040/2012),

ES budžeta nozīme ekonomikas un finanšu krīzes pārvarēšanas kontekstā

| 1. | atzinīgi vērtē fiskālās konsolidācijas pasākumus, ko vairākums dalībvalstu veikušas, reaģējot uz finanšu un budžeta krīzi; tomēr uzsver, ka ES nekādi nespēs pareizi rīkoties pašreizējās ekonomikas un sociālās krīzes situācijā un novērst turpmākas krīzes, ja netiks veikta lielāka politiskā integrācija, netiks izstrādāti kopīgi instrumenti, piemēram, automātiskās sankcijas, un Komisijai netiks piešķirtas tiesības uzsākt tiesvedību par budžeta deficīta novēršanas procedūru, kā arī ja netiks nodrošinātas kopīgas ES finansētas programmas un resursi, kas ļauj šos instrumentus efektīvi izmantot; uzstāj, ka ekonomikas atveseļošanai nepieciešami pasākumi, kas stiprina solidaritāti un veicina ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību; atzinīgi vērtē to, ka Eiropadome ir atzinusi šo faktu 2012. gada 30. janvāra paziņojumā un secinājumos pēc 2012. gada 1. un 2. marta sanāksmes, taču uzstāj, ka jāveic konkrēti pasākumi, īpaši izmantojot ES budžetu kā kopīgu instrumentu; uzsver, ka iepriekš minētajos paziņojumos uzsvērtās prioritātes ir tieši tās, ko Eiropas Parlaments aizstāvēja iepriekšējo budžeta procedūru laikā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē fiskālās konsolidācijas pasākumus, ko vairākums dalībvalstu veikušas, reaģējot uz finanšu un budžeta krīzi; tomēr uzsver, ka ES nekādi nespēs pareizi rīkoties pašreizējās ekonomikas un sociālās krīzes situācijā un novērst turpmākas krīzes, ja netiks veikta lielāka politiskā integrācija, netiks izstrādāti kopīgi instrumenti, piemēram, automātiskās sankcijas, un Komisijai netiks piešķirtas tiesības uzsākt tiesvedību par budžeta deficīta novēršanas procedūru, kā arī ja netiks nodrošinātas kopīgas ES finansētas programmas un resursi, kas ļauj šos instrumentus efektīvi izmantot; uzstāj, ka ekonomikas atveseļošanai nepieciešami pasākumi, kas stiprina solidaritāti un veicina ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību; atzinīgi vērtē to, ka Eiropadome ir atzinusi šo faktu 2012. gada 30. janvāra paziņojumā un secinājumos pēc 2012. gada 1. un 2. marta sanāksmes, taču uzstāj, ka jāveic konkrēti pasākumi, īpaši izmantojot ES budžetu kā kopīgu instrumentu; uzsver, ka iepriekš minētajos paziņojumos uzsvērtās prioritātes ir tieši tās, ko Eiropas Parlaments aizstāvēja iepriekšējo budžeta procedūru laikā;

| 2. | joprojām ir nobažījies par līdz šim vēl nepieredzēto pasaules mēroga krīzi, kas ļoti postoši ietekmējusi ekonomisko izaugsmi un finanšu stabilitāti un pamatīgi iedragājusi dalībvalstu stāvokli valsts budžeta deficīta un valsts parāda jomā; izprot Padomes bažas par valsts līmenī pastāvošiem ekonomiskiem un budžeta ierobežojumiem un ir nelokāmi pārliecināts, ka 2013. gads noteikti būs ekonomikas atveseļošanai izšķirošas nozīmes gads; |
| --- | --- |

2.

joprojām ir nobažījies par līdz šim vēl nepieredzēto pasaules mēroga krīzi, kas ļoti postoši ietekmējusi ekonomisko izaugsmi un finanšu stabilitāti un pamatīgi iedragājusi dalībvalstu stāvokli valsts budžeta deficīta un valsts parāda jomā; izprot Padomes bažas par valsts līmenī pastāvošiem ekonomiskiem un budžeta ierobežojumiem un ir nelokāmi pārliecināts, ka 2013. gads noteikti būs ekonomikas atveseļošanai izšķirošas nozīmes gads;

| 3. | atgādina, ka Eiropas Savienības budžets ir viens no svarīgākajiem dalībvalstu un paaudžu instrumentiem solidaritātes izrādīšanai un ka tas neapšaubāmi nodrošina pievienoto vērtību, jo ārkārtīgi spēcīgi ietekmē reālo ekonomiku un Eiropas iedzīvotāju ikdienu; atgādina, ka tad, ja dalībvalstīm nāktos pašu spēkiem vien finansēt Savienības politikas virzienus, to izmaksas būtu neiedomājami augstas un ka, raugoties no šāda viedokļa un izmantojot to sinerģiski, ES budžets tiešām nepārprotami nodrošina vispārēju ietaupījumu kopējās labklājības vārdā; uzskata, ka valstu līmenī veiktajiem taupības pasākumiem nav automātiski jārada atbilstošs samazinājums ES līmenī, jo viens šajā līmenī iztērētais euro var radīt ietaupījumus 27 dalībvalstīs; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka Eiropas Savienības budžets ir viens no svarīgākajiem dalībvalstu un paaudžu instrumentiem solidaritātes izrādīšanai un ka tas neapšaubāmi nodrošina pievienoto vērtību, jo ārkārtīgi spēcīgi ietekmē reālo ekonomiku un Eiropas iedzīvotāju ikdienu; atgādina, ka tad, ja dalībvalstīm nāktos pašu spēkiem vien finansēt Savienības politikas virzienus, to izmaksas būtu neiedomājami augstas un ka, raugoties no šāda viedokļa un izmantojot to sinerģiski, ES budžets tiešām nepārprotami nodrošina vispārēju ietaupījumu kopējās labklājības vārdā; uzskata, ka valstu līmenī veiktajiem taupības pasākumiem nav automātiski jārada atbilstošs samazinājums ES līmenī, jo viens šajā līmenī iztērētais euro var radīt ietaupījumus 27 dalībvalstīs;

| 4. | uzsver, ka jo īpaši krīzes laikā ir kopīgiem spēkiem apņēmīgi jārīkojas ES līmenī, lai garantētu, ka rīcība ir rezultatīva; uzsver to, ka ar Eiropas Savienības gada budžetu un tam piemītošo sviras efektu, valstu budžeta prioritātēm un visiem pārējiem ES instrumentiem ir jāatbalsta dalībvalstu ekonomikas atveseļošanas politika un tie ir jāsaskaņo ar izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju „Eiropa 2020”, jo tam ir būtiska nozīme, lai šīs stratēģijas īstenošanā tiktu gūti panākumi un lai nemazinātos uzticēšanās ES politikas virzieniem, jo īpaši iedzīvotāju vidū; uzsver, ka ES budžets veicina ieguldījumus, tādēļ tā samazināšana nelabvēlīgi ietekmētu Savienības izaugsmes un jaunu darba vietu radīšanas iespējas; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka jo īpaši krīzes laikā ir kopīgiem spēkiem apņēmīgi jārīkojas ES līmenī, lai garantētu, ka rīcība ir rezultatīva; uzsver to, ka ar Eiropas Savienības gada budžetu un tam piemītošo sviras efektu, valstu budžeta prioritātēm un visiem pārējiem ES instrumentiem ir jāatbalsta dalībvalstu ekonomikas atveseļošanas politika un tie ir jāsaskaņo ar izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju „Eiropa 2020”, jo tam ir būtiska nozīme, lai šīs stratēģijas īstenošanā tiktu gūti panākumi un lai nemazinātos uzticēšanās ES politikas virzieniem, jo īpaši iedzīvotāju vidū; uzsver, ka ES budžets veicina ieguldījumus, tādēļ tā samazināšana nelabvēlīgi ietekmētu Savienības izaugsmes un jaunu darba vietu radīšanas iespējas;

| 5. | uzskata — lai veicinātu izaugsmi un darba vietu radīšanu, ir vajadzīga konkrēta rīcība un spēcīgākas budžeta saistības ilgtspējīgas ilgtermiņa rūpniecības politikas, konkurētspējas, jaunrades, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam, jo lielākais ES ekonomiskais potenciāls ir tieši MVU, kas saskaņā ar jaunāko pētījumu datiem laikposmā no 2002. līdz 2010. gadam ir radījuši 85 % no visām jaunajām darba vietām Eiropas Savienībā un ir ES ekonomiskās izaugsmes stūrakmens; tāpēc ir ļoti svarīgi veicināt uzņēmējam raksturīgos domāšanas veidus un uzņēmumu jaunizveidi, un šim nolūkam jānodrošina atbilstoši resursi; šajā sakarībā atzīst, ka jāpieliek pūles, lai vēl vairāk palielinātu izaugsmei paredzēto ES finansējumu; |
| --- | --- |

5.

uzskata — lai veicinātu izaugsmi un darba vietu radīšanu, ir vajadzīga konkrēta rīcība un spēcīgākas budžeta saistības ilgtspējīgas ilgtermiņa rūpniecības politikas, konkurētspējas, jaunrades, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam, jo lielākais ES ekonomiskais potenciāls ir tieši MVU, kas saskaņā ar jaunāko pētījumu datiem laikposmā no 2002. līdz 2010. gadam ir radījuši 85 % no visām jaunajām darba vietām Eiropas Savienībā un ir ES ekonomiskās izaugsmes stūrakmens; tāpēc ir ļoti svarīgi veicināt uzņēmējam raksturīgos domāšanas veidus un uzņēmumu jaunizveidi, un šim nolūkam jānodrošina atbilstoši resursi; šajā sakarībā atzīst, ka jāpieliek pūles, lai vēl vairāk palielinātu izaugsmei paredzēto ES finansējumu;

| 6. | uzsver, ka šāds atbalsts noteikti būtu vajadzīgs, lai nepieļautu, ka MVU samazina savus ieguldījumus, sevišķi pētniecībā un izstrādē, un lai vienlaikus veicinātu nodarbinātību un profesionālo apmācību, jo īpaši gados jauniem iedzīvotājiem, un nodrošinātu prasmju saglabāšanu; uzskata, ka par prioritāti būtu jānosaka EIB atbalsta mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un infrastruktūrai stiprināšana, tā palīdzot atraisīt MVU jaunrades potenciālu, kas ir būtisks ES labklājībai un zināšanu sabiedrības veidošanai; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību vēl vairāk vienkāršot procedūru pieteikumu iesniegšanai saistībā ar ES finansētām programmām; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka šāds atbalsts noteikti būtu vajadzīgs, lai nepieļautu, ka MVU samazina savus ieguldījumus, sevišķi pētniecībā un izstrādē, un lai vienlaikus veicinātu nodarbinātību un profesionālo apmācību, jo īpaši gados jauniem iedzīvotājiem, un nodrošinātu prasmju saglabāšanu; uzskata, ka par prioritāti būtu jānosaka EIB atbalsta mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un infrastruktūrai stiprināšana, tā palīdzot atraisīt MVU jaunrades potenciālu, kas ir būtisks ES labklājībai un zināšanu sabiedrības veidošanai; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību vēl vairāk vienkāršot procedūru pieteikumu iesniegšanai saistībā ar ES finansētām programmām;

| 7. | uzskata, ka ES budžeta ieguldījumu palielināšana videi draudzīgā ekonomikā nodrošinātu augstāku darba vietu radīšanas rādītāju nekā pašreizējais budžets; tādējādi ar šādiem ieguldījumiem varētu ievērojami veicināt izaugsmes atjaunošanos Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka ES budžeta ieguldījumu palielināšana videi draudzīgā ekonomikā nodrošinātu augstāku darba vietu radīšanas rādītāju nekā pašreizējais budžets; tādējādi ar šādiem ieguldījumiem varētu ievērojami veicināt izaugsmes atjaunošanos Eiropas Savienībā;

| 8. | uzsver, ka stratēģijas „Eiropa 2020” rezultāti lielā mērā ir atkarīgi no šodienas jauniešiem, kuri ir tik izglītoti, tehnoloģiju jomā zinoši un mobili kā nekad agrāk, un tādēļ viņi ir un būs lielākais resurss izaugsmes un darba vietu nodrošināšanai ES; pauž bažas par dalībvalstīs vērojamo augsto bezdarba līmeni jauniešu vidū; ņemot to vērā, uzsver, ka gan ES, gan valstu līmenī ir jādara viss iespējamais, lai garantētu, ka izaugsme un darba vietas ir realitāte, sevišķi jauniem cilvēkiem, kuri ir visas ES nākotne; turklāt uzsver nepieciešamību steidzami risināt bezdarba un augošās nabadzības problēmu Eiropas Savienībā atbilstīgi pamatiniciatīvai „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību”; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka stratēģijas „Eiropa 2020” rezultāti lielā mērā ir atkarīgi no šodienas jauniešiem, kuri ir tik izglītoti, tehnoloģiju jomā zinoši un mobili kā nekad agrāk, un tādēļ viņi ir un būs lielākais resurss izaugsmes un darba vietu nodrošināšanai ES; pauž bažas par dalībvalstīs vērojamo augsto bezdarba līmeni jauniešu vidū; ņemot to vērā, uzsver, ka gan ES, gan valstu līmenī ir jādara viss iespējamais, lai garantētu, ka izaugsme un darba vietas ir realitāte, sevišķi jauniem cilvēkiem, kuri ir visas ES nākotne; turklāt uzsver nepieciešamību steidzami risināt bezdarba un augošās nabadzības problēmu Eiropas Savienībā atbilstīgi pamatiniciatīvai „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību”;

| 9. | ņem vērā Komisijas priekšlikumu pārvirzīt EUR 82 miljardus, kas vēl ieplānoti visu ES struktūrfondu (Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Sociālā fonda) budžetā, lai palīdzētu MVU un izskaustu jauniešu bezdarbu; prasa, lai Parlaments tiktu pienācīgi informēts par šo iniciatīvu, tās īstenošanu un iespējamo ietekmi uz 2013. gada budžetu; |
| --- | --- |

9.

ņem vērā Komisijas priekšlikumu pārvirzīt EUR 82 miljardus, kas vēl ieplānoti visu ES struktūrfondu (Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Sociālā fonda) budžetā, lai palīdzētu MVU un izskaustu jauniešu bezdarbu; prasa, lai Parlaments tiktu pienācīgi informēts par šo iniciatīvu, tās īstenošanu un iespējamo ietekmi uz 2013. gada budžetu;

Līdzsvarots un atbildīgi veidots budžets 2013. gadam

| 10. | uzsver to, ka visiem līdz šim veiktajiem krīzes pārvarēšanas pasākumiem būtu jāpalīdz atkal nostāties uz izaugsmes ceļa; šajā sakarībā uzsver, ka jau veiktie konkrētie taupības pasākumi ir jāpapildina ar mērķtiecīgi veidotiem ieguldījumiem, kas nodrošinās ilgtspējīgu ekonomikas attīstību; norāda, ka šajā kontekstā ES budžetam ir izšķiroša nozīme, jo tas ir instruments, kas garantē ātru un labi saskaņotu rīcību visās jomās, mazinot krīzes ietekmi uz reālo ekonomiku, un darbojas kā katalizators, veicinot ieguldījumus, izaugsmi un darba vietu radīšanu Eiropā; |
| --- | --- |

10.

uzsver to, ka visiem līdz šim veiktajiem krīzes pārvarēšanas pasākumiem būtu jāpalīdz atkal nostāties uz izaugsmes ceļa; šajā sakarībā uzsver, ka jau veiktie konkrētie taupības pasākumi ir jāpapildina ar mērķtiecīgi veidotiem ieguldījumiem, kas nodrošinās ilgtspējīgu ekonomikas attīstību; norāda, ka šajā kontekstā ES budžetam ir izšķiroša nozīme, jo tas ir instruments, kas garantē ātru un labi saskaņotu rīcību visās jomās, mazinot krīzes ietekmi uz reālo ekonomiku, un darbojas kā katalizators, veicinot ieguldījumus, izaugsmi un darba vietu radīšanu Eiropā;

| 11. | uzsver — lai saskaņoti, konsekventi un savlaicīgi īstenotu valstu un ES līmenī kopīgas politiskās saistības un prioritātes, valstu un ES iestādēm ir jāsadarbojas, lai priekšroku dotu publiskajiem izdevumiem izaugsmes jomās, veiktu plānoto pasākumu iepriekšēju (ex ante) novērtējumu, palielinātu šo pasākumu savstarpējo sinerģiju un garantētu, ka tiem ir pozitīva ietekme, jo tiek novērsti šķēršļi un aktivizēts maz izmantots potenciāls; šajā sakarībā uzsver to, ka ir svarīgi arī turpmāk pirms pavasara Eiropadomes sanāksmes rīkot pasākumu, kurā Komisija iepazīstina ar budžeta projektu un valsts budžeta procedūru uzsākšanu dalībvalstīs, starpparlamentu debates par kopīgām dalībvalstu un Savienības ekonomikas un budžeta pamatnostādnēm, tā nodrošinot valstu budžetu un ES budžeta savstarpēju koordinēšanu Eiropas pusgadam veltīto Parlamenta uzlaboto pasākumu vispārējā kontekstā, lai palielinātu tā demokrātisko leģitimitāti, kā prasīts 2011. gada 1. decembra rezolūcijā par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai; |
| --- | --- |

11.

uzsver — lai saskaņoti, konsekventi un savlaicīgi īstenotu valstu un ES līmenī kopīgas politiskās saistības un prioritātes, valstu un ES iestādēm ir jāsadarbojas, lai priekšroku dotu publiskajiem izdevumiem izaugsmes jomās, veiktu plānoto pasākumu iepriekšēju (ex ante) novērtējumu, palielinātu šo pasākumu savstarpējo sinerģiju un garantētu, ka tiem ir pozitīva ietekme, jo tiek novērsti šķēršļi un aktivizēts maz izmantots potenciāls; šajā sakarībā uzsver to, ka ir svarīgi arī turpmāk pirms pavasara Eiropadomes sanāksmes rīkot pasākumu, kurā Komisija iepazīstina ar budžeta projektu un valsts budžeta procedūru uzsākšanu dalībvalstīs, starpparlamentu debates par kopīgām dalībvalstu un Savienības ekonomikas un budžeta pamatnostādnēm, tā nodrošinot valstu budžetu un ES budžeta savstarpēju koordinēšanu Eiropas pusgadam veltīto Parlamenta uzlaboto pasākumu vispārējā kontekstā, lai palielinātu tā demokrātisko leģitimitāti, kā prasīts 2011. gada 1. decembra rezolūcijā par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai;

| 12. | prasa pieņemt atbildīgi veidotu un uz rezultātiem vērstu budžetu, kura pamatā ir kvalitatīvs līdzekļu izlietojums, kā arī esošā ES finansējuma optimāla un savlaicīga izmantošana; Eiropadomes locekļu 2012. gada 30. janvāra paziņojuma kontekstā uzsver nepieciešamību pēc ieguldījumiem, kas veicinātu izaugsmi un darba vietu radīšanu, sevišķi MVU un jauniešu vajadzībām; uzsver to, ka sadarbībā ar specializētajām parlamentu komitejām ir iecerējis ne vien identificēt konkrētas jomas, kurās jārīkojas enerģiskāk, bet arī noteikt iespējamās negatīvās prioritātes; |
| --- | --- |

12.

prasa pieņemt atbildīgi veidotu un uz rezultātiem vērstu budžetu, kura pamatā ir kvalitatīvs līdzekļu izlietojums, kā arī esošā ES finansējuma optimāla un savlaicīga izmantošana; Eiropadomes locekļu 2012. gada 30. janvāra paziņojuma kontekstā uzsver nepieciešamību pēc ieguldījumiem, kas veicinātu izaugsmi un darba vietu radīšanu, sevišķi MVU un jauniešu vajadzībām; uzsver to, ka sadarbībā ar specializētajām parlamentu komitejām ir iecerējis ne vien identificēt konkrētas jomas, kurās jārīkojas enerģiskāk, bet arī noteikt iespējamās negatīvās prioritātes;

| 13. | uzsver, ka ES budžets nodrošina ieguldījumu tikai un vienīgi to politikas virzienu un pasākumu īstenošanā, kas neapšaubāmi nodrošina ES pievienoto vērtību; pievērš uzmanību tam, ka ES budžetam (kuram nedrīkst veidoties deficīts) ir krietni lielāka līdzsvarojoša ietekme uz izaugsmi un nodarbinātību nekā valstu budžeta izdevumiem, tāpat kā spēja palielināt ieguldījumus, nodrošināt stabilitāti Eiropā un palīdzēt ES izkļūt no pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes; tomēr uzsver nepieciešamību panākt vairāk ieguldījumu, lai neapdraudētu ekonomikas atveseļošanas un konkurētspējas galvenos projektus; šajā sakarībā uzsver to, ka ar jauniem un uzlabotiem finanšu instrumentiem varētu radīt vēl lielāku ES izdevumu ietekmi uz izaugsmi, piesaistot privātus ieguldījumus un tādējādi kompensējot valsts līmenī radītos ierobežojumus un uzlabotu publiskos izdevumus; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ES budžets nodrošina ieguldījumu tikai un vienīgi to politikas virzienu un pasākumu īstenošanā, kas neapšaubāmi nodrošina ES pievienoto vērtību; pievērš uzmanību tam, ka ES budžetam (kuram nedrīkst veidoties deficīts) ir krietni lielāka līdzsvarojoša ietekme uz izaugsmi un nodarbinātību nekā valstu budžeta izdevumiem, tāpat kā spēja palielināt ieguldījumus, nodrošināt stabilitāti Eiropā un palīdzēt ES izkļūt no pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes; tomēr uzsver nepieciešamību panākt vairāk ieguldījumu, lai neapdraudētu ekonomikas atveseļošanas un konkurētspējas galvenos projektus; šajā sakarībā uzsver to, ka ar jauniem un uzlabotiem finanšu instrumentiem varētu radīt vēl lielāku ES izdevumu ietekmi uz izaugsmi, piesaistot privātus ieguldījumus un tādējādi kompensējot valsts līmenī radītos ierobežojumus un uzlabotu publiskos izdevumus;

| 14. | atgādina, ka laikā no 2000. līdz 2011. gadam valstu budžeti Eiropas Savienībā palielinājās vidēji par 62 %, turpretī ES budžeta maksājumi palielinājās par nedaudz mazāk kā 42 %, lai gan ES paplašinājās no 15 līdz 27 dalībvalstīm; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka laikā no 2000. līdz 2011. gadam valstu budžeti Eiropas Savienībā palielinājās vidēji par 62 %, turpretī ES budžeta maksājumi palielinājās par nedaudz mazāk kā 42 %, lai gan ES paplašinājās no 15 līdz 27 dalībvalstīm;

| 15. | saistībā ar 2013. gada budžeta procedūru īpašu uzmanību pievērsīs EP iepriekšējo gadu budžeta prioritāšu īstenošanai, un sevišķi rūpīgi sekos tam, kā tiek finansēta un īstenota stratēģija „Eiropa 2020” (ko dalībvalstis ir pilnībā apstiprinājušas), veicinot konkurētspēju un nodarbinātību, kā arī citas konkrētām nozarēm noteiktās EP prioritātes; |
| --- | --- |

15.

saistībā ar 2013. gada budžeta procedūru īpašu uzmanību pievērsīs EP iepriekšējo gadu budžeta prioritāšu īstenošanai, un sevišķi rūpīgi sekos tam, kā tiek finansēta un īstenota stratēģija „Eiropa 2020” (ko dalībvalstis ir pilnībā apstiprinājušas), veicinot konkurētspēju un nodarbinātību, kā arī citas konkrētām nozarēm noteiktās EP prioritātes;

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija, iesniedzot finanšu plāna 2012.–2013. gadam jaunāko versiju, tāpat kā 2011. gadā ņēmusi vērā EP 2012. gada budžeta prioritātes, nekompensējot iepriekšējos pieaugumus; aicina 2013. gada budžeta projektā ievērot šādu pašu principu; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija, iesniedzot finanšu plāna 2012.–2013. gadam jaunāko versiju, tāpat kā 2011. gadā ņēmusi vērā EP 2012. gada budžeta prioritātes, nekompensējot iepriekšējos pieaugumus; aicina 2013. gada budžeta projektā ievērot šādu pašu principu;

| 17. | atgādina, ka pašreizējā finanšu shēmā maksimālie apmēri vairākās izdevumu kategorijās, jo īpaši 1.a izdevumu apakškategorijā („Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”) un 4. izdevumu kategorijā („ES — globālo procesu dalībniece”), ir nepietiekami, lai tiktu īstenoti tie politikas mērķi, ko Parlaments, Padome un Komisija atzinuši par prioritāriem; turklāt atgādina, ka dažām politikas jomām piešķirtās apropriācijas vairākas reizes bija jāpārskata, lai tās atbilstu jaunajiem mērķiem un uzdevumiem, liekot izmantot elastības instrumentu gandrīz ikvienā gada budžeta izpildē; uzsver to, ka nepiekritīs ES ilgtermiņa politisko saistību apdraudēšanai; īpaši uzsver to, ka ir jāievēro un pienācīgi jāiekļauj budžeta projektā finanšu saistības, kas paredzētas starptautiskos nolīgumos un/vai nolīgumos starp ES un starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka pašreizējā finanšu shēmā maksimālie apmēri vairākās izdevumu kategorijās, jo īpaši 1.a izdevumu apakškategorijā („Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”) un 4. izdevumu kategorijā („ES — globālo procesu dalībniece”), ir nepietiekami, lai tiktu īstenoti tie politikas mērķi, ko Parlaments, Padome un Komisija atzinuši par prioritāriem; turklāt atgādina, ka dažām politikas jomām piešķirtās apropriācijas vairākas reizes bija jāpārskata, lai tās atbilstu jaunajiem mērķiem un uzdevumiem, liekot izmantot elastības instrumentu gandrīz ikvienā gada budžeta izpildē; uzsver to, ka nepiekritīs ES ilgtermiņa politisko saistību apdraudēšanai; īpaši uzsver to, ka ir jāievēro un pienācīgi jāiekļauj budžeta projektā finanšu saistības, kas paredzētas starptautiskos nolīgumos un/vai nolīgumos starp ES un starptautiskām organizācijām;

Uz Savienības programmu un prioritāšu izpildi vērsts 2013. gada budžets

| 18. | atgādina, ka daudzgadu finanšu shēma (DFS) 2007.–2013. gadam tika izstrādāta, lai veicinātu labklājību un uzlabotu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kā arī pilnībā izmantotu iespējas, ko sniedza paplašināšanās, tomēr kopš 2008. gada ES ir piedzīvojusi līdz šim vēl nebijušu krīzi, kura ietekmējusi arī katra gada budžetu; šajā kontekstā uzsver to, ka DFS 2007.–2013. gadam netika pārskatīta, lai to pielāgotu papildu vajadzībām pēc finansējuma, kas radušās pašreizējās krīzes ietekmē, bet taisni pretēji — kopš 2007. gada katru gadu kopējās maksimālajās budžeta robežās ir atstātas ievērojamas vispārējas rezerves, un ka šai ziņā visi gada budžeti ir bijuši pārdomāti un taupīgi veidoti; uzsver, ka tādēļ attiecīgie maksājumi būtu jāveic vismaz saskaņā ar normālo budžeta ciklu; atgādina, ka maksājumi no saistību apropriācijām ir nošķirti tikai tādēļ, ka daudzgadu programmu gadījumā līdzekļi faktiski tiek izmaksāti vēlāk; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka daudzgadu finanšu shēma (DFS) 2007.–2013. gadam tika izstrādāta, lai veicinātu labklājību un uzlabotu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kā arī pilnībā izmantotu iespējas, ko sniedza paplašināšanās, tomēr kopš 2008. gada ES ir piedzīvojusi līdz šim vēl nebijušu krīzi, kura ietekmējusi arī katra gada budžetu; šajā kontekstā uzsver to, ka DFS 2007.–2013. gadam netika pārskatīta, lai to pielāgotu papildu vajadzībām pēc finansējuma, kas radušās pašreizējās krīzes ietekmē, bet taisni pretēji — kopš 2007. gada katru gadu kopējās maksimālajās budžeta robežās ir atstātas ievērojamas vispārējas rezerves, un ka šai ziņā visi gada budžeti ir bijuši pārdomāti un taupīgi veidoti; uzsver, ka tādēļ attiecīgie maksājumi būtu jāveic vismaz saskaņā ar normālo budžeta ciklu; atgādina, ka maksājumi no saistību apropriācijām ir nošķirti tikai tādēļ, ka daudzgadu programmu gadījumā līdzekļi faktiski tiek izmaksāti vēlāk;

| 19. | uzsver — tā kā 2013. gads būs pēdējais pašreizējā plānošanas perioda gads, nāksies atgūt iekavēto maksājumu ziņā (kā tas vienmēr ir bijis finanšu plāna noslēgumā), jo būs jāpabeidz 2007.–2013. gada programmu īstenošana, kā arī saistību ziņā, lai nodrošinātu atbilstību finanšu plānā noteiktajām summām, kas 2013. gadam sasniedz gandrīz EUR 152 miljardus; vēlreiz norāda, ka maksājumu apjoma mākslīga samazināšana aizkavēs gan līgumsaistību, gan iepriekšējo ES saistību izpildi un ka tādēļ arī, iespējams, nāktos maksāt nokavējuma procentus un zustu ticība ES politikas virzieniem un uzticēšanās ES iestādēm; šajā kontekstā īpaši uzsver to, ka, īstenojot budžeta disciplīnu, būtu iespējami drīz jānomaksā līgumsaistību parādi; |
| --- | --- |

19.

uzsver — tā kā 2013. gads būs pēdējais pašreizējā plānošanas perioda gads, nāksies atgūt iekavēto maksājumu ziņā (kā tas vienmēr ir bijis finanšu plāna noslēgumā), jo būs jāpabeidz 2007.–2013. gada programmu īstenošana, kā arī saistību ziņā, lai nodrošinātu atbilstību finanšu plānā noteiktajām summām, kas 2013. gadam sasniedz gandrīz EUR 152 miljardus; vēlreiz norāda, ka maksājumu apjoma mākslīga samazināšana aizkavēs gan līgumsaistību, gan iepriekšējo ES saistību izpildi un ka tādēļ arī, iespējams, nāktos maksāt nokavējuma procentus un zustu ticība ES politikas virzieniem un uzticēšanās ES iestādēm; šajā kontekstā īpaši uzsver to, ka, īstenojot budžeta disciplīnu, būtu iespējami drīz jānomaksā līgumsaistību parādi;

| 20. | norāda, ka maksājumu apjoms, kas ir tikai iepriekšējo saistību rezultāts un būtu jānosaka, pamatojoties uz tādiem tehniskiem kritērijiem kā izpildes rādītāji, līdzekļu izlietojuma prognozes vai nesamaksāto saistību (RAL) apjoms, iepriekšējās pāris budžeta procedūrās ir kļuvis par pašu svarīgāko politisko jautājumu Padomē; norāda, ka 2011. gada beigās RAL apjoms joprojām palielinājās, sasniedzot EUR 207 miljardus, kas ir par gandrīz 7 % vairāk nekā attiecīgais apjoms 2010. gada beigās; ņemot vērā gaidāmo starpiestāžu sanāksmi par atšķirību starp saistību un maksājumu apropriācijām, izveidos dialogu ar Komisiju, lai pilnībā noskaidrotu, kā veidojas RAL; uzstāj, ka par maksājumu apjomu Padomei ir jālemj, obligāti ņemot vērā faktiskās vajadzības un juridiskos pienākumus; turklāt norāda, ka RAL uzkrāšanās faktiski mazina ES budžeta pārredzamību, kurā ir skaidri redzams, kā saistības un maksājumi attiecas uz konkrētu budžeta gadu; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka maksājumu apjoms, kas ir tikai iepriekšējo saistību rezultāts un būtu jānosaka, pamatojoties uz tādiem tehniskiem kritērijiem kā izpildes rādītāji, līdzekļu izlietojuma prognozes vai nesamaksāto saistību (RAL) apjoms, iepriekšējās pāris budžeta procedūrās ir kļuvis par pašu svarīgāko politisko jautājumu Padomē; norāda, ka 2011. gada beigās RAL apjoms joprojām palielinājās, sasniedzot EUR 207 miljardus, kas ir par gandrīz 7 % vairāk nekā attiecīgais apjoms 2010. gada beigās; ņemot vērā gaidāmo starpiestāžu sanāksmi par atšķirību starp saistību un maksājumu apropriācijām, izveidos dialogu ar Komisiju, lai pilnībā noskaidrotu, kā veidojas RAL; uzstāj, ka par maksājumu apjomu Padomei ir jālemj, obligāti ņemot vērā faktiskās vajadzības un juridiskos pienākumus; turklāt norāda, ka RAL uzkrāšanās faktiski mazina ES budžeta pārredzamību, kurā ir skaidri redzams, kā saistības un maksājumi attiecas uz konkrētu budžeta gadu;

| 21. | īpaši uzsver to, ka, īstenojot tikai „konkrēta ES budžeta ieguldītāja/ konkrēta ES budžeta saņēmēja” pieeju, netiek ņemta vērā ārkārtīgi pozitīvā papildu ietekme, ko ES budžets rada ES dalībvalstīs, veicinot kopīgu ES politikas mērķu sasniegšanu; ir ārkārtīgi noraizējies par maksājumu ļoti pieticīgu palielinājumu iepriekšējos divos gada budžetos (2012. gada budžetā tas ir pat mazāks par inflācijas līmeni), jo tas notiek laikā, kad izšķiroša nozīme ir tam, lai visas ieguldījumu programmas tiktu īstenotas ar pilnu jaudu un lai pilnībā tiktu izmantots to potenciāls; |
| --- | --- |

21.

īpaši uzsver to, ka, īstenojot tikai „konkrēta ES budžeta ieguldītāja/ konkrēta ES budžeta saņēmēja” pieeju, netiek ņemta vērā ārkārtīgi pozitīvā papildu ietekme, ko ES budžets rada ES dalībvalstīs, veicinot kopīgu ES politikas mērķu sasniegšanu; ir ārkārtīgi noraizējies par maksājumu ļoti pieticīgu palielinājumu iepriekšējos divos gada budžetos (2012. gada budžetā tas ir pat mazāks par inflācijas līmeni), jo tas notiek laikā, kad izšķiroša nozīme ir tam, lai visas ieguldījumu programmas tiktu īstenotas ar pilnu jaudu un lai pilnībā tiktu izmantots to potenciāls;

| 22. | uzsver, ka, pareizi īstenojot finanšu pārvaldību, nevajadzētu noteikt pārāk mazu budžeta apjomu un ka apropriācijas ir jāpielāgo reālu izlietojuma iespēju prognozēm; norāda, ka tad, ja mākslīgi tiek samazināts apropriāciju apjoms salīdzinājumā ar Komisijas reālistiskajām prognozēm, tas — gluži pretēji — varētu liegt iespēju pilnībā izmantot budžeta galīgās izpildes potenciālu; atgādina, ka Komisijas budžeta projektā ierosināto maksājumu apropriāciju līmeni galvenokārt nosaka atbilstoši pašu dalībvalstu prognozēm un to īstenošanas iespējām, jo dalībvalstis kopā ar Komisiju pārvalda vairāk nekā 80 % no ES finansējuma; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka, pareizi īstenojot finanšu pārvaldību, nevajadzētu noteikt pārāk mazu budžeta apjomu un ka apropriācijas ir jāpielāgo reālu izlietojuma iespēju prognozēm; norāda, ka tad, ja mākslīgi tiek samazināts apropriāciju apjoms salīdzinājumā ar Komisijas reālistiskajām prognozēm, tas — gluži pretēji — varētu liegt iespēju pilnībā izmantot budžeta galīgās izpildes potenciālu; atgādina, ka Komisijas budžeta projektā ierosināto maksājumu apropriāciju līmeni galvenokārt nosaka atbilstoši pašu dalībvalstu prognozēm un to īstenošanas iespējām, jo dalībvalstis kopā ar Komisiju pārvalda vairāk nekā 80 % no ES finansējuma;

| 23. | pauž nožēlu par to, ka, lai gan Padome 2011. gada decembrī atteicās finansēt konstatētās papildu vajadzības, 2011. gada beigās netika rasta iespēja apmaksāt dažus maksājuma pieprasījumus, kuru kopējā summa pārsniedz EUR 10 miljardus, jo tas tagad tieši ietekmē 2012. gadā pieejamo maksājumu apjomu; ir noraizējies, jo tas noticis tādēļ, ka Padome, nepiedāvājot alternatīvus datus vai avotus, apšaubīja Komisijas sniegto izpildes informāciju un vajadzību novērtējumu; |
| --- | --- |

23.

pauž nožēlu par to, ka, lai gan Padome 2011. gada decembrī atteicās finansēt konstatētās papildu vajadzības, 2011. gada beigās netika rasta iespēja apmaksāt dažus maksājuma pieprasījumus, kuru kopējā summa pārsniedz EUR 10 miljardus, jo tas tagad tieši ietekmē 2012. gadā pieejamo maksājumu apjomu; ir noraizējies, jo tas noticis tādēļ, ka Padome, nepiedāvājot alternatīvus datus vai avotus, apšaubīja Komisijas sniegto izpildes informāciju un vajadzību novērtējumu;

| 24. | tādēļ ir ārkārtīgi noraizējies par maksājumu stāvokli 2012. gadā un prasa Komisijai nākt klajā ar priekšlikumiem, lai šogad iespējami drīz rastu šīs problēmas risinājumu, neatliekot to vēlreiz, nu jau uz 2013. gadu; turklāt uzskata, ka nākamo gadu apropriāciju izmantošana pašreizējo vajadzību finansēšanai liecina par finanšu nepareizu pārvaldību un ir uzskatāma par budžeta gada pārskata principa pārkāpumu; pauž nopietnas bažas par to, ka šāda prakse kavē Savienības nulles līmeņa parāda principa ievērošanu; |
| --- | --- |

24.

tādēļ ir ārkārtīgi noraizējies par maksājumu stāvokli 2012. gadā un prasa Komisijai nākt klajā ar priekšlikumiem, lai šogad iespējami drīz rastu šīs problēmas risinājumu, neatliekot to vēlreiz, nu jau uz 2013. gadu; turklāt uzskata, ka nākamo gadu apropriāciju izmantošana pašreizējo vajadzību finansēšanai liecina par finanšu nepareizu pārvaldību un ir uzskatāma par budžeta gada pārskata principa pārkāpumu; pauž nopietnas bažas par to, ka šāda prakse kavē Savienības nulles līmeņa parāda principa ievērošanu;

| 25. | vēlreiz prasa Padomei, īstenojot budžeta procedūru, mākslīgi nesamazināt maksājumus, jo uzsver, ka tādēļ, šķiet, veidojas nestabils maksājumu apjoms; gadījumā, ja Padome tomēr ierosina šādus priekšlikumus, prasa, lai tā skaidri un atklāti identificētu un pamatotu, tieši kuru ES programmu vai projektu īstenošanu tā uzskata par iespējamu atlikt vai pat pilnībā izbeigt; |
| --- | --- |

25.

vēlreiz prasa Padomei, īstenojot budžeta procedūru, mākslīgi nesamazināt maksājumus, jo uzsver, ka tādēļ, šķiet, veidojas nestabils maksājumu apjoms; gadījumā, ja Padome tomēr ierosina šādus priekšlikumus, prasa, lai tā skaidri un atklāti identificētu un pamatotu, tieši kuru ES programmu vai projektu īstenošanu tā uzskata par iespējamu atlikt vai pat pilnībā izbeigt;

| 26. | šajā kontekstā prasa, lai Padome savu nostāju pielāgotu reālistiskai un atbildīgai budžeta veidošanai, un ir apņēmies arī turpmāk cieši uzraudzīt 2012. gada apropriāciju izlietojumu un jo īpaši maksājumu izpildi; aicina Padomi rīkoties tieši tāpat, lai abas budžeta lēmējiestādes varētu strādāt, pamatojoties uz kopīgiem, atjauninātiem izpildes datiem, un ticami prognozēt izdevumus; šai nolūkā aicina Padomi un Komisiju piedalīties iestāžu sadarbības sanāksmē, kas atbilstošā politiskā līmenī tiks rīkota 2012. gada pirmajā pusgadā, lai noskaidrotu un novērstu iespējamos pārpratumus attiecībā uz izpildes rādītājiem un prognozētajām maksājumu vajadzībām un lai kopīgi izanalizētu maksājumu stāvokli 2012. un 2013. gada budžetā; |
| --- | --- |

26.

šajā kontekstā prasa, lai Padome savu nostāju pielāgotu reālistiskai un atbildīgai budžeta veidošanai, un ir apņēmies arī turpmāk cieši uzraudzīt 2012. gada apropriāciju izlietojumu un jo īpaši maksājumu izpildi; aicina Padomi rīkoties tieši tāpat, lai abas budžeta lēmējiestādes varētu strādāt, pamatojoties uz kopīgiem, atjauninātiem izpildes datiem, un ticami prognozēt izdevumus; šai nolūkā aicina Padomi un Komisiju piedalīties iestāžu sadarbības sanāksmē, kas atbilstošā politiskā līmenī tiks rīkota 2012. gada pirmajā pusgadā, lai noskaidrotu un novērstu iespējamos pārpratumus attiecībā uz izpildes rādītājiem un prognozētajām maksājumu vajadzībām un lai kopīgi izanalizētu maksājumu stāvokli 2012. un 2013. gada budžetā;

| 27. | uzsver, ka finansējuma piešķiršana Eiropas uzraudzības iestādēm (Eiropas Banku iestādei, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādei un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei) ir svarīga, lai ļautu pilnībā nodrošināt finanšu regulējuma dienaskārtībā paredzēto uzdevumu izpildi un uzraudzības struktūru izveidi nolūkā novērst turpmākas krīzes; uzsver, ka budžetā par prioritāti būtu jānosaka finansējuma piešķiršana Eiropas uzraudzības iestādēm un to vajadzībām paredzētiem neatkarīgiem juridiskiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka finansējuma piešķiršana Eiropas uzraudzības iestādēm (Eiropas Banku iestādei, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādei un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei) ir svarīga, lai ļautu pilnībā nodrošināt finanšu regulējuma dienaskārtībā paredzēto uzdevumu izpildi un uzraudzības struktūru izveidi nolūkā novērst turpmākas krīzes; uzsver, ka budžetā par prioritāti būtu jānosaka finansējuma piešķiršana Eiropas uzraudzības iestādēm un to vajadzībām paredzētiem neatkarīgiem juridiskiem pakalpojumiem;

| 28. | atzinīgi vērtē 2011. gada decembrī panākto vienošanos par to, ka tiks finansētas starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora (ITER) papildu izmaksas; mudina Komisiju ievērot visus šīs vienošanās kopīgos secinājumus un ierosināt konkrētu priekšlikumu par EUR 360 miljonu nodrošināšanu 2013. gada budžeta projektā, pilnībā izmantojot Finanšu regulā un 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā noteiktās iespējas un nodrošinot, ka DFS saistībā ar ITER vairs netiek pārskatīta; atkārtoti pauž nelokāmu pārliecību, ka EUR 360 miljonu nodrošinājums 2013. gada budžetā nedrīkst kavēt citu ES politikas virzienu, sevišķi to, kas palīdz sasniegt stratēģijā „Eiropa 2020” noteiktos mērķus, sekmīgu īstenošanu pēdējā šī plānošanas perioda gadā, un jo īpaši iebilst pret jebkādu līdzekļu pārvietošanu, kas skartu šīs budžeta prioritātes; uzsver, ka Komisija savā finanšu plānā paredz rezervi EUR 47 miljonu apmērā 1.a izdevumu kategorijā, kas daļēji sedz ITER vajadzības; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē 2011. gada decembrī panākto vienošanos par to, ka tiks finansētas starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora (ITER) papildu izmaksas; mudina Komisiju ievērot visus šīs vienošanās kopīgos secinājumus un ierosināt konkrētu priekšlikumu par EUR 360 miljonu nodrošināšanu 2013. gada budžeta projektā, pilnībā izmantojot Finanšu regulā un 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā noteiktās iespējas un nodrošinot, ka DFS saistībā ar ITER vairs netiek pārskatīta; atkārtoti pauž nelokāmu pārliecību, ka EUR 360 miljonu nodrošinājums 2013. gada budžetā nedrīkst kavēt citu ES politikas virzienu, sevišķi to, kas palīdz sasniegt stratēģijā „Eiropa 2020” noteiktos mērķus, sekmīgu īstenošanu pēdējā šī plānošanas perioda gadā, un jo īpaši iebilst pret jebkādu līdzekļu pārvietošanu, kas skartu šīs budžeta prioritātes; uzsver, ka Komisija savā finanšu plānā paredz rezervi EUR 47 miljonu apmērā 1.a izdevumu kategorijā, kas daļēji sedz ITER vajadzības;

| 29. | rēķinoties ar gaidāmo Horvātijas pievienošanos 2013. gada 1. jūlijā, sagaida, ka DFS pārskatīšana tiks apstiprināta nevilcinoties, atbilstoši Iestāžu nolīguma 29. punktam („Finanšu shēmas koriģēšana saistībā ar paplašināšanos”), un prasa, lai Komisija iesniegtu priekšlikumu par attiecīgām papildu apropriācijām, tiklīdz Pievienošanās aktu būs ratificējušas visas ES dalībvalstis; vēlreiz norāda, ka ar Horvātijas uzņemšanu saistītajām paplašināšanās vajadzībām ir nepieciešams atbilstošs papildu finansējums, paredzot šim nolūkam jaunus līdzekļus, nevis veicot 2013. gada otrajā pusē līdzekļu pārvietojumus; |
| --- | --- |

29.

rēķinoties ar gaidāmo Horvātijas pievienošanos 2013. gada 1. jūlijā, sagaida, ka DFS pārskatīšana tiks apstiprināta nevilcinoties, atbilstoši Iestāžu nolīguma 29. punktam („Finanšu shēmas koriģēšana saistībā ar paplašināšanos”), un prasa, lai Komisija iesniegtu priekšlikumu par attiecīgām papildu apropriācijām, tiklīdz Pievienošanās aktu būs ratificējušas visas ES dalībvalstis; vēlreiz norāda, ka ar Horvātijas uzņemšanu saistītajām paplašināšanās vajadzībām ir nepieciešams atbilstošs papildu finansējums, paredzot šim nolūkam jaunus līdzekļus, nevis veicot 2013. gada otrajā pusē līdzekļu pārvietojumus;

Administratīvie izdevumi

| 30. | ņem vērā par budžeta un finanšu plānošanu atbildīgā komisāra 2012. gada 23. janvāra vēstuli, kurā pausta Komisijas gatavība jau 2013. gadā par 1 % samazināt štata vietu skaitu Komisijas štatu sarakstos, rūpīgi ņemot vērā to, kādas sekas tas radīs lieliem, vidējiem un maziem ģenerāldirektorātiem; apņemas cieši vērot, kā Komisija īsteno savu nodomu līdz 2018. gadam samazināt ES iestāžu un struktūru darbinieku skaitu par 5 % salīdzinājumā ar 2013. gadu, un atgādina, ka tas ir uzskatāms par vispārēju mērķi; atgādina, ka ikvienas izmaiņas štatu sarakstā tieši ietekmē budžetu un tās nekādā gadījumā nedrīkst pārkāpt Budžeta komitejas un Eiropas Parlamenta budžeta prerogatīvas; uzskata, ka darbinieku skaita samazināšana īstermiņā vai ilgtermiņā ir jāveic, pamatojoties uz iepriekšēju ietekmes novērtējumu un cita starpā ņemot vērā visas Savienības juridiskās saistības un iestāžu jaunās pilnvaras un lielāku pienākumu apmēru, kas tām ir noteiktas Līgumos; |
| --- | --- |

30.

ņem vērā par budžeta un finanšu plānošanu atbildīgā komisāra 2012. gada 23. janvāra vēstuli, kurā pausta Komisijas gatavība jau 2013. gadā par 1 % samazināt štata vietu skaitu Komisijas štatu sarakstos, rūpīgi ņemot vērā to, kādas sekas tas radīs lieliem, vidējiem un maziem ģenerāldirektorātiem; apņemas cieši vērot, kā Komisija īsteno savu nodomu līdz 2018. gadam samazināt ES iestāžu un struktūru darbinieku skaitu par 5 % salīdzinājumā ar 2013. gadu, un atgādina, ka tas ir uzskatāms par vispārēju mērķi; atgādina, ka ikvienas izmaiņas štatu sarakstā tieši ietekmē budžetu un tās nekādā gadījumā nedrīkst pārkāpt Budžeta komitejas un Eiropas Parlamenta budžeta prerogatīvas; uzskata, ka darbinieku skaita samazināšana īstermiņā vai ilgtermiņā ir jāveic, pamatojoties uz iepriekšēju ietekmes novērtējumu un cita starpā ņemot vērā visas Savienības juridiskās saistības un iestāžu jaunās pilnvaras un lielāku pienākumu apmēru, kas tām ir noteiktas Līgumos;

| 31. | atgādina, ka cieša un konstruktīva iestāžu sadarbība ir svarīga visos procedūras posmos, un vēlreiz pauž gatavību pilnībā veicināt šādu sadarbību, stingri ievērojot LESD noteikumus; sagaida, ka visas šīs vadlīnijas tiks ņemtas vērā, gan īstenojot budžeta procedūru, gan sagatavojot budžeta projektu; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka cieša un konstruktīva iestāžu sadarbība ir svarīga visos procedūras posmos, un vēlreiz pauž gatavību pilnībā veicināt šādu sadarbību, stingri ievērojot LESD noteikumus; sagaida, ka visas šīs vadlīnijas tiks ņemtas vērā, gan īstenojot budžeta procedūru, gan sagatavojot budžeta projektu;

*

* *

| 32. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai. |
| --- | --- |

32.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 56, 29.2.2012.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/42

---

Trešdiena, 2012. gada 14. martsApmācība tieslietu jomā

P7_TA(2012)0079

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par apmācību tieslietu jomā (2012/2575(RSP))

2013/C 251 E/07

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. un 82. pantu, kuros paredzēta tādu pasākumu pieņemšana saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kuru mērķis ir nodrošināt „atbalstu tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku mācībām”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. un 82. pantu, kuros paredzēta tādu pasākumu pieņemšana saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kuru mērķis ir nodrošināt „atbalstu tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku mācībām”;

| — | ņemot vērā 1991. gada 10. septembra rezolūciju par Eiropas tiesību akadēmijas dibināšanu (1), 2002. gada 24. septembra nostāju saistībā ar Padomes lēmuma par Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla izveidi pieņemšanu (2), 2008. gada 9. jūlija rezolūciju par dalībvalstu tiesnešu lomu Eiropas tieslietu sistēmā (3) un 2009. gada 7. maija ieteikumu Padomei par ES krimināltiesiskuma telpas izveidi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1991. gada 10. septembra rezolūciju par Eiropas tiesību akadēmijas dibināšanu (1), 2002. gada 24. septembra nostāju saistībā ar Padomes lēmuma par Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla izveidi pieņemšanu (2), 2008. gada 9. jūlija rezolūciju par dalībvalstu tiesnešu lomu Eiropas tieslietu sistēmā (3) un 2009. gada 7. maija ieteikumu Padomei par ES krimināltiesiskuma telpas izveidi (4),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns” (COM(2010)0171, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns” (COM(2010)0171,

| — | ņemot vērā 2009. gada 25. novembra rezolūciju par Stokholmas programmu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 25. novembra rezolūciju par Stokholmas programmu (5),

| — | ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par tiesisko apmācību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par tiesisko apmācību (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. septembra paziņojumu „Uzticēšanās veidošana tiesiskumam ES mērogā: Eiropas tiesiskās apmācības jauna dimensija” (COM(2011)0551), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. septembra paziņojumu „Uzticēšanās veidošana tiesiskumam ES mērogā: Eiropas tiesiskās apmācības jauna dimensija” (COM(2011)0551),

| — | ņemot vērā izmēģinājuma projektu tiesiskās apmācības jomā, kuru Parlaments ierosināja 2011. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā izmēģinājuma projektu tiesiskās apmācības jomā, kuru Parlaments ierosināja 2011. gadā,

| — | ņemot vērā salīdzinošo pētījumu par tiesisko apmācību dalībvalstīs, kuru Parlamenta uzdevumā veica ERA sadarbībā ar EJTN
   (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā salīdzinošo pētījumu par tiesisko apmācību dalībvalstīs, kuru Parlamenta uzdevumā veica ERA sadarbībā ar EJTN
   (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā minētajā pētījumā tika apkopota informācija par pasākumiem, kādus šajā jomā veikušas valstu tiesu sistēmas darbinieku izglītības iestādes, tostarp par sniegtās apmācības veidu, būtiskiem apstākļiem un budžeta līdzekļiem, nolūkā arī apzināt vajadzības un ierosinājumus uzlabojumiem, kā arī labāko praksi, un tajā ir iekļauti arī pārskata rezultāti, kas tika gūti, aptaujājot 6 000 tiesnešus un prokurorus dalībvalstīs, galveno uzmanību pievēršot viņu pieredzei ES tiesību apmācības jomā un viņu ierosinājumiem, kā to uzlabot; |
| --- | --- |

A.

tā kā minētajā pētījumā tika apkopota informācija par pasākumiem, kādus šajā jomā veikušas valstu tiesu sistēmas darbinieku izglītības iestādes, tostarp par sniegtās apmācības veidu, būtiskiem apstākļiem un budžeta līdzekļiem, nolūkā arī apzināt vajadzības un ierosinājumus uzlabojumiem, kā arī labāko praksi, un tajā ir iekļauti arī pārskata rezultāti, kas tika gūti, aptaujājot 6 000 tiesnešus un prokurorus dalībvalstīs, galveno uzmanību pievēršot viņu pieredzei ES tiesību apmācības jomā un viņu ierosinājumiem, kā to uzlabot;

| B. | tā kā tiesisko apmācību būtu pareizi jāsauc par „tiesību studijām”, lai īpaši atspoguļotu to, ka turpinās tiesu sistēmas locekļu intelektuālā attīstība, un to, ka vislabāk tiesiskās zināšanas citiem spēj nodot paši tiesneši; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesisko apmācību būtu pareizi jāsauc par „tiesību studijām”, lai īpaši atspoguļotu to, ka turpinās tiesu sistēmas locekļu intelektuālā attīstība, un to, ka vislabāk tiesiskās zināšanas citiem spēj nodot paši tiesneši;

| C. | tā kā pašreizējais apmācības piedāvājums nebūt neatbilst Komisijas izvirzītajam mērķim, proti, ka tai būtu jābūt pieejamai pusei ES juridisko profesiju pārstāvju; |
| --- | --- |

C.

tā kā pašreizējais apmācības piedāvājums nebūt neatbilst Komisijas izvirzītajam mērķim, proti, ka tai būtu jābūt pieejamai pusei ES juridisko profesiju pārstāvju;

| D. | tā kā saskaņā ar pētījumu valodu barjeras, (savlaicīgas) informācijas trūkums par esošām programmām, tas, ka programmas ne vienmēr tiek pielāgotas tiesnešu vajadzībām, kā arī tiesnešu lielā noslogotība un attiecīga finansējuma trūkums ir minami starp iemesliem, kādēļ samērā neliels skaits respondentu iegūst apmācību ES tiesībās (53 %, turklāt pēdējo trīs gadu laikā —tikai trešdaļa no tiem); |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar pētījumu valodu barjeras, (savlaicīgas) informācijas trūkums par esošām programmām, tas, ka programmas ne vienmēr tiek pielāgotas tiesnešu vajadzībām, kā arī tiesnešu lielā noslogotība un attiecīga finansējuma trūkums ir minami starp iemesliem, kādēļ samērā neliels skaits respondentu iegūst apmācību ES tiesībās (53 %, turklāt pēdējo trīs gadu laikā —tikai trešdaļa no tiem);

| E. | tā kā, tostarp no budžeta viedokļa pašreizējos finanšu taupības apstākļos, ir vērts izmantot esošo iestāžu, īpaši valstu tiesiskās apmācības iestāžu, bet arī universitāšu un profesionālo struktūru priekšrocības, ciktāl tas attiecas uz Eiropas tiesiskās kultūras struktūras „valstu tiesību” aspektiem; tā kā tādējādi dalībvalstīs var noteikt labāko praksi un to veicināt un izplatīt visā ES; tā kā attiecībā uz ES tiesībām Eiropas tiesību akadēmijai (ERA) būtu jāturpina pildīt savus uzdevumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā, tostarp no budžeta viedokļa pašreizējos finanšu taupības apstākļos, ir vērts izmantot esošo iestāžu, īpaši valstu tiesiskās apmācības iestāžu, bet arī universitāšu un profesionālo struktūru priekšrocības, ciktāl tas attiecas uz Eiropas tiesiskās kultūras struktūras „valstu tiesību” aspektiem; tā kā tādējādi dalībvalstīs var noteikt labāko praksi un to veicināt un izplatīt visā ES; tā kā attiecībā uz ES tiesībām Eiropas tiesību akadēmijai (ERA) būtu jāturpina pildīt savus uzdevumus;

| F. | tā kā, kā Parlaments to jau ir norādījis, Eiropas tiesiskās telpas pamatā jābūt tādai Eiropas tiesiskuma kultūrai starp praktizējošiem juristiem, tiesu iestādēm un prokuroriem, kura ne tikai balstās uz Eiropas Savienības tiesību aktiem, bet arī tiek izstrādāta, izmantojot savstarpējās zināšanas un izpratni par dalībvalstu tiesu sistēmām, radikāli mainot universitāšu mācību programmas, organizējot apmaiņas un mācību braucienus un kopēju apmācību ar aktīvu Eiropas tiesību akadēmijas, Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla un Eiropas tiesību institūta atbalstu; |
| --- | --- |

F.

tā kā, kā Parlaments to jau ir norādījis, Eiropas tiesiskās telpas pamatā jābūt tādai Eiropas tiesiskuma kultūrai starp praktizējošiem juristiem, tiesu iestādēm un prokuroriem, kura ne tikai balstās uz Eiropas Savienības tiesību aktiem, bet arī tiek izstrādāta, izmantojot savstarpējās zināšanas un izpratni par dalībvalstu tiesu sistēmām, radikāli mainot universitāšu mācību programmas, organizējot apmaiņas un mācību braucienus un kopēju apmācību ar aktīvu Eiropas tiesību akadēmijas, Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla un Eiropas tiesību institūta atbalstu;

| G. | tā kā tiesiskajai apmācībai vajadzētu būt saistītai ar debatēm par tiesu iestāžu tradicionālo lomu un tās modernizēšanu, par to, kā to padarīt pieejamāku un paplašināt tās tvērumu; tā kā tas ietver arī valodu apmācību un salīdzinošo tiesību un starptautisko tiesību studiju veicināšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā tiesiskajai apmācībai vajadzētu būt saistītai ar debatēm par tiesu iestāžu tradicionālo lomu un tās modernizēšanu, par to, kā to padarīt pieejamāku un paplašināt tās tvērumu; tā kā tas ietver arī valodu apmācību un salīdzinošo tiesību un starptautisko tiesību studiju veicināšanu;

| H. | tā kā kopīgu tiesiskuma kultūru nepieciešams radīt arī starp tiesu sistēmas locekļiem, izmantojot Pamattiesību hartu, Eiropas Padomes Venēcijas komisijas darbu u.c., lai veicinātu tiesu sistēmas profesiju pamatvērtības, apspriežot un izplatot kopīgo profesionālo ētiku, tiesiskumu un tiesnešu iecelšanas un izraudzīšanās principus, un lai nepieļautu tiesu sistēmas politizēšanu, tādējādi veicinot savstarpēju uzticēšanos, kas nepieciešama, lai praksē īstenotu kopīgo tiesisko telpu; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopīgu tiesiskuma kultūru nepieciešams radīt arī starp tiesu sistēmas locekļiem, izmantojot Pamattiesību hartu, Eiropas Padomes Venēcijas komisijas darbu u.c., lai veicinātu tiesu sistēmas profesiju pamatvērtības, apspriežot un izplatot kopīgo profesionālo ētiku, tiesiskumu un tiesnešu iecelšanas un izraudzīšanās principus, un lai nepieļautu tiesu sistēmas politizēšanu, tādējādi veicinot savstarpēju uzticēšanos, kas nepieciešama, lai praksē īstenotu kopīgo tiesisko telpu;

| I. | tā kā ir nepieciešams dibināt kontaktus starp dažādām kultūrām piederīgiem tiesnešiem un uzlabot esošo kontaktu koordināciju, lai radītu „koherentus lokus”; tā kā šajā nolūkā ar elektronisko saziņu vien ir par maz un ir jābūt forumiem, kuros tiesneši var veidot kontaktus, un ir būtiski iesaistīt Luksemburgas un Strasbūras tiesu tiesnešus; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir nepieciešams dibināt kontaktus starp dažādām kultūrām piederīgiem tiesnešiem un uzlabot esošo kontaktu koordināciju, lai radītu „koherentus lokus”; tā kā šajā nolūkā ar elektronisko saziņu vien ir par maz un ir jābūt forumiem, kuros tiesneši var veidot kontaktus, un ir būtiski iesaistīt Luksemburgas un Strasbūras tiesu tiesnešus;

| J. | tā kā tiesību studijas nevar ietvert tikai materiālās un procesuālās tiesības un tā kā tiesnešiem nepieciešama apmācība saistībā ar tiesu sistēmas ikdienas darbību un „tiesnešu arodu”, |
| --- | --- |

J.

tā kā tiesību studijas nevar ietvert tikai materiālās un procesuālās tiesības un tā kā tiesnešiem nepieciešama apmācība saistībā ar tiesu sistēmas ikdienas darbību un „tiesnešu arodu”,

| 1. | uzskata, vienlaikus atzīstot, ka tieši kontakti ir labākais risinājums, ka, ņemot vērā budžeta ierobežojumus, kā arī atbildes, ko pētījumā snieguši tiesneši, šādas apmācības un konsultācijas varētu sniegt arī ar interneta starpniecību (izmantojot videokonferences, tiešsaistes kursus, straumēšanu), kā arī apmaiņas veidā; norāda, ka tiesneši prasa sīkāk izvērtēt mācību programmas un pielāgot tās viņu vajadzībām, vienlaikus, šķiet, dodot priekšroku interaktīvām mācībām, kuru laikā viņi var apmainīties ar pieredzi un apspriest konkrētas lietas, nevis „klasiskiem” apmācības veidiem (no augšas uz leju); |
| --- | --- |

1.

uzskata, vienlaikus atzīstot, ka tieši kontakti ir labākais risinājums, ka, ņemot vērā budžeta ierobežojumus, kā arī atbildes, ko pētījumā snieguši tiesneši, šādas apmācības un konsultācijas varētu sniegt arī ar interneta starpniecību (izmantojot videokonferences, tiešsaistes kursus, straumēšanu), kā arī apmaiņas veidā; norāda, ka tiesneši prasa sīkāk izvērtēt mācību programmas un pielāgot tās viņu vajadzībām, vienlaikus, šķiet, dodot priekšroku interaktīvām mācībām, kuru laikā viņi var apmainīties ar pieredzi un apspriest konkrētas lietas, nevis „klasiskiem” apmācības veidiem (no augšas uz leju);

| 2. | uzskata, ka par turpmāku mērķi izvirzāma tās apmācības koordinācija, kuru sniedz esošās tiesiskās apmācības iestādes, un dialoga un profesionālo kontaktu atvieglošana un veicināšana; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka par turpmāku mērķi izvirzāma tās apmācības koordinācija, kuru sniedz esošās tiesiskās apmācības iestādes, un dialoga un profesionālo kontaktu atvieglošana un veicināšana;

| 3. | norāda, ka svarīga ir daudzvalodu apmācība, jo pētījums liecina, ka tikai samērā nedaudz tiesnešu runā svešvalodā pietiekami labi, lai varētu aktīvi piedalīties tiesiskajā apmācībā citās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka svarīga ir daudzvalodu apmācība, jo pētījums liecina, ka tikai samērā nedaudz tiesnešu runā svešvalodā pietiekami labi, lai varētu aktīvi piedalīties tiesiskajā apmācībā citās dalībvalstīs;

| 4. | uzskata, ka viens no problēmu (izmaksu, valodu apmācības, izmaksu lietderīguma) risinājumiem ir izmantot modernās tehnoloģijas un finansēt lietojumprogrammu izstrādi līdzīgi kā Apple ITunes U; šādās valstu mācību iestāžu, ERA, universitāšu un citu mācībspēku izstrādātajās lietojumprogrammās būtu ietverti mācību kursi ar videomateriāliem, tostarp, valodu apmācība (īpašu uzsvaru liekot uz juridisko terminoloģiju) un mācības par valstu tiesību sistēmām, īpaši juridiskajām procedūrām, utt., un tiesu sistēmas locekļiem tās būtu pieejamas bez maksas; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka viens no problēmu (izmaksu, valodu apmācības, izmaksu lietderīguma) risinājumiem ir izmantot modernās tehnoloģijas un finansēt lietojumprogrammu izstrādi līdzīgi kā Apple ITunes U; šādās valstu mācību iestāžu, ERA, universitāšu un citu mācībspēku izstrādātajās lietojumprogrammās būtu ietverti mācību kursi ar videomateriāliem, tostarp, valodu apmācība (īpašu uzsvaru liekot uz juridisko terminoloģiju) un mācības par valstu tiesību sistēmām, īpaši juridiskajām procedūrām, utt., un tiesu sistēmas locekļiem tās būtu pieejamas bez maksas;

| 5. | uzskata, ka sekmīga dalība šādos kursos varētu būt sākums virzībai uz Erasmus tiesnešiem un dalību mācību kursos ārvalstīs; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka sekmīga dalība šādos kursos varētu būt sākums virzībai uz Erasmus tiesnešiem un dalību mācību kursos ārvalstīs;

| 6. | ierosina, ka šādas lietojumprogrammas varētu par nelielu maksu darīt pieejamas arī praktizējošiem juristiem, profesionālām struktūrām, akadēmiskajām aprindām un tiesību studentiem, un to izstrāde un ražošana ar salīdzinoši nelieliem izdevumiem zināmā mērā veicinātu ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

6.

ierosina, ka šādas lietojumprogrammas varētu par nelielu maksu darīt pieejamas arī praktizējošiem juristiem, profesionālām struktūrām, akadēmiskajām aprindām un tiesību studentiem, un to izstrāde un ražošana ar salīdzinoši nelieliem izdevumiem zināmā mērā veicinātu ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību;

| 7. | uzskata, ka izmēģinājuma projektu, kuru iesniedza Luigi Berlinguer un Erminia Mazzoni un kuru paredzēts īstenot 2012. gadā, galvenokārt vajadzētu vērst uz labākās prakses apzināšanu un paplašināšanu, organizējot piekļuvi ES tiesībām un attiecīgajām mācībām valstu tiesu sistēmu un mācību iestāžu ietvaros; uzskata, ka ES būtu, piemēram, jāmudina dalībvalstis veidot līdziniekus sekmīgām iestādēm, piemēram, tādiem ES tiesību koordinatoriem, kādi pastāv Itālijas un Nīderlandes valsts tiesu struktūrā, un veicināt šādu koordinatoru apmācību, kā arī citādi sekmēt viņu darbu ES līmenī; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka izmēģinājuma projektu, kuru iesniedza Luigi Berlinguer un Erminia Mazzoni un kuru paredzēts īstenot 2012. gadā, galvenokārt vajadzētu vērst uz labākās prakses apzināšanu un paplašināšanu, organizējot piekļuvi ES tiesībām un attiecīgajām mācībām valstu tiesu sistēmu un mācību iestāžu ietvaros; uzskata, ka ES būtu, piemēram, jāmudina dalībvalstis veidot līdziniekus sekmīgām iestādēm, piemēram, tādiem ES tiesību koordinatoriem, kādi pastāv Itālijas un Nīderlandes valsts tiesu struktūrā, un veicināt šādu koordinatoru apmācību, kā arī citādi sekmēt viņu darbu ES līmenī;

| 8. | uzskata, ka izmēģinājuma projektā būtu jāparedz darba grupas veidošana, kurā darbotos valstu un Eiropas līmeņa tiesiskās apmācības sniedzēji, kā arī pārstāvji no citām jomām ārpus tiesu sistēmas un kuras mērķis būtu noteikt ES tiesību jautājumu tematiskās kopas, kuras šķiet visbūtiskākās ikdienas tiesiskajā praksē, gan „praktiskos” jautājumos (kā iesniegt lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu, kā piekļūt ES tiesību datubāzēm utt.), gan jautājumos pēc būtības; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka izmēģinājuma projektā būtu jāparedz darba grupas veidošana, kurā darbotos valstu un Eiropas līmeņa tiesiskās apmācības sniedzēji, kā arī pārstāvji no citām jomām ārpus tiesu sistēmas un kuras mērķis būtu noteikt ES tiesību jautājumu tematiskās kopas, kuras šķiet visbūtiskākās ikdienas tiesiskajā praksē, gan „praktiskos” jautājumos (kā iesniegt lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu, kā piekļūt ES tiesību datubāzēm utt.), gan jautājumos pēc būtības;

| 9. | ierosina, ka izmēģinājuma projektā varētu koordinēt a) padomu un zināšanu apmaiņu par konkrētām tiesību sistēmām starp konkrētām tiesiskās apmācības iestādēm, balstoties uz esošiem kontaktiem un resursiem, un b) formālo apmācību un iepazīšanos ar ārvalstu tiesību sistēmām; |
| --- | --- |

9.

ierosina, ka izmēģinājuma projektā varētu koordinēt a) padomu un zināšanu apmaiņu par konkrētām tiesību sistēmām starp konkrētām tiesiskās apmācības iestādēm, balstoties uz esošiem kontaktiem un resursiem, un b) formālo apmācību un iepazīšanos ar ārvalstu tiesību sistēmām;

| 10. | ierosina, ka Komisija rīkotu ikgadēju forumu, kurā visu hierarhijas līmeņu tiesneši jomās, kurās bieži rodas jautājumi valsts un pārrobežu dimensijas sakarā, varētu apspriesties par jaunākajām konstatētajām juridiskajām pretrunām vai sarežģījumiem, lai veicinātu diskusiju, dibinātu kontaktus, veidotu saziņas kanālus un stiprinātu savstarpējo uzticēšanos un sapratni; uzskata, ka šāds forums varētu arī sniegt iespēju kompetentajām iestādēm, apmācības sniedzējiem un ekspertiem, tostarp universitātēm un profesionālām struktūrām, apspriest tiesiskās apmācības politiku un tiesiskās izglītības nākotni Eiropā; |
| --- | --- |

10.

ierosina, ka Komisija rīkotu ikgadēju forumu, kurā visu hierarhijas līmeņu tiesneši jomās, kurās bieži rodas jautājumi valsts un pārrobežu dimensijas sakarā, varētu apspriesties par jaunākajām konstatētajām juridiskajām pretrunām vai sarežģījumiem, lai veicinātu diskusiju, dibinātu kontaktus, veidotu saziņas kanālus un stiprinātu savstarpējo uzticēšanos un sapratni; uzskata, ka šāds forums varētu arī sniegt iespēju kompetentajām iestādēm, apmācības sniedzējiem un ekspertiem, tostarp universitātēm un profesionālām struktūrām, apspriest tiesiskās apmācības politiku un tiesiskās izglītības nākotni Eiropā;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai.

---

(1)  OV C 267, 14.10.1991., 33. lpp.

(2)  OV C 273 E, 14.11.2003., 99. lpp.

(3)  OV C 294 E, 3.12.2009., 27. lpp..

(4)  OV C 212 E, 5.8.2010., 116. lpp..

(5)  OV C 285 E, 21.10.2010., 12. lpp.

(6)  OV C 236 E, 12.8.2011., 130. lpp.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/delegations/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=60091

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/45

---

Trešdiena, 2012. gada 14. martsBērnu darba izmantošana kakao nozarē

P7_TA(2012)0080

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par bērnu darba izmantošanu kakao nozarē (2011/2957(RSP))

2013/C 251 E/08

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3., 6. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3., 6. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 206. un 207. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 206. un 207. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju Nr. 182 par bērnu darba ļaunāko formu aizliegšanu un tūlītēju rīcību bērnu darba ļaunāko formu izskaušanai, SDO Konvenciju Nr. 138 par minimālo vecumu pieņemšanai darbā un ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju Nr. 182 par bērnu darba ļaunāko formu aizliegšanu un tūlītēju rīcību bērnu darba ļaunāko formu izskaušanai, SDO Konvenciju Nr. 138 par minimālo vecumu pieņemšanai darbā un ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā 2010. gada Starptautiskā kakao nolīguma noslēgšanu un jo īpaši tā 42. un 43. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada Starptautiskā kakao nolīguma noslēgšanu un jo īpaši tā 42. un 43. pantu,

| — | atgādinot par iepriekšējām rezolūcijām par bērnu tirdzniecību un bērnu ekspluatāciju jaunattīstības valstīs, |
| --- | --- |

—

atgādinot par iepriekšējām rezolūcijām par bērnu tirdzniecību un bērnu ekspluatāciju jaunattīstības valstīs,

| — | atgādinot par tā 2010. gada 25. novembra rezolūcijām par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (1) un uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (2), |
| --- | --- |

—

atgādinot par tā 2010. gada 25. novembra rezolūcijām par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (1) un uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. pantu,

| A. | tā kā SDO lēš, ka visā pasaulē ir vairāk nekā 215 miljoni strādājošo bērnu un viņi ir iesaistīti darbībās, kuras būtu jāaizliedz; tā kā 152 miljoni no šiem bērniem nav sasnieguši 15 gadu vecumu un 115 miljoni no viņiem ir iesaistīti bīstamās darbībās; |
| --- | --- |

A.

tā kā SDO lēš, ka visā pasaulē ir vairāk nekā 215 miljoni strādājošo bērnu un viņi ir iesaistīti darbībās, kuras būtu jāaizliedz; tā kā 152 miljoni no šiem bērniem nav sasnieguši 15 gadu vecumu un 115 miljoni no viņiem ir iesaistīti bīstamās darbībās;

| B. | tā kā šīs rezolūcijas nolūkā bērnu darbs ir bērnu darbs attiecīgi SDO Konvencijas Nr. 138 par minimālo vecumu pieņemšanai darbā un Konvencijas Nr. 182 par bērnu darba ļaunāko formu aizliegšanu un tūlītēju rīcību bērnu darba ļaunāko formu izskaušanai izpratnē; |
| --- | --- |

B.

tā kā šīs rezolūcijas nolūkā bērnu darbs ir bērnu darbs attiecīgi SDO Konvencijas Nr. 138 par minimālo vecumu pieņemšanai darbā un Konvencijas Nr. 182 par bērnu darba ļaunāko formu aizliegšanu un tūlītēju rīcību bērnu darba ļaunāko formu izskaušanai izpratnē;

| C. | tā kā Parlamentam jādod piekrišana 2010. gada Starptautiskā kakao nolīguma noslēgšanai; tā kā iesaistītās puses paudušas spēcīgas bažas par bērnu darba izmantošanu kakao pupiņu audzēšanā un novākšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlamentam jādod piekrišana 2010. gada Starptautiskā kakao nolīguma noslēgšanai; tā kā iesaistītās puses paudušas spēcīgas bažas par bērnu darba izmantošanu kakao pupiņu audzēšanā un novākšanā;

| D. | tā kā 70 % pasaules kakao produkcijas tiek audzēti Rietumāfrikā un šajā reģionā apmēram 7,5 miljoni cilvēku strādā kakao ražošanā, galvenokārt tikai mazās ģimenes saimniecībās — visā Rietumāfrikā ir aptuveni 1,5 līdz 2 miljoni ģimenes lauku saimniecību; tā kā piecu mēnešu ilgajā ražas novākšanas periodā kakao audzēšana ir ļoti darbietilpīga nozare un ražotāji izjūt lielu valsts un starptautiskā tirgus dalībnieku spiedienu saglabāt darbaspēka izmaksas zemā līmenī; tā kā maksimālā darba apjoma periodos ražošanā ir iesaistīti visi ģimenes locekļi, tostarp bērni; tā kā bērnu darba izmantošana rada nepieņemamu apdraudējumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā 70 % pasaules kakao produkcijas tiek audzēti Rietumāfrikā un šajā reģionā apmēram 7,5 miljoni cilvēku strādā kakao ražošanā, galvenokārt tikai mazās ģimenes saimniecībās — visā Rietumāfrikā ir aptuveni 1,5 līdz 2 miljoni ģimenes lauku saimniecību; tā kā piecu mēnešu ilgajā ražas novākšanas periodā kakao audzēšana ir ļoti darbietilpīga nozare un ražotāji izjūt lielu valsts un starptautiskā tirgus dalībnieku spiedienu saglabāt darbaspēka izmaksas zemā līmenī; tā kā maksimālā darba apjoma periodos ražošanā ir iesaistīti visi ģimenes locekļi, tostarp bērni; tā kā bērnu darba izmantošana rada nepieņemamu apdraudējumu;

| E. | tā kā saskaņā ar SDO datiem ne visi darbi, ko strādā bērni, būtu jāklasificē kā izskaužams bērnu darbs un ir skaidri jānošķir šie divi darba veidi; tā kā bērnu vai pusaudžu dalību tādā darbā, kas neietekmē viņu veselību un personisko attīstību vai netraucē izglītībai, kopumā uzskata par pozitīvu, ja vien pienākumi nav bīstami vai netraucē bērniem apmeklēt skolu; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar SDO datiem ne visi darbi, ko strādā bērni, būtu jāklasificē kā izskaužams bērnu darbs un ir skaidri jānošķir šie divi darba veidi; tā kā bērnu vai pusaudžu dalību tādā darbā, kas neietekmē viņu veselību un personisko attīstību vai netraucē izglītībai, kopumā uzskata par pozitīvu, ja vien pienākumi nav bīstami vai netraucē bērniem apmeklēt skolu;

| F. | tā kā Ganā un Kotdivuārā veiktie pētījumi liecina, ka bērnus, kas strādā kakao ražotnēs, skar dažādu veidu apdraudējumi; turklāt daži bērni varētu būt nelegāli atvesti no citiem valsts reģioniem vai kaimiņvalstīm; tā kā būtu jāveic turpmāka izpēte par bērnu darba sastopamību un bērnu tirdzniecību reģionā, jo nepastāv pārbaudītu datu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Ganā un Kotdivuārā veiktie pētījumi liecina, ka bērnus, kas strādā kakao ražotnēs, skar dažādu veidu apdraudējumi; turklāt daži bērni varētu būt nelegāli atvesti no citiem valsts reģioniem vai kaimiņvalstīm; tā kā būtu jāveic turpmāka izpēte par bērnu darba sastopamību un bērnu tirdzniecību reģionā, jo nepastāv pārbaudītu datu;

| G. | tā kā viskaitīgāko bērnu darba veidu izmantošana kakao pupiņu audzēšanā un novākšanā ir nepieņemama; |
| --- | --- |

G.

tā kā viskaitīgāko bērnu darba veidu izmantošana kakao pupiņu audzēšanā un novākšanā ir nepieņemama;

| H. | tā kā pēdējos gados gūti būtiski panākumi, īstenojot programmas un iniciatīvas viskaitīgāko bērnu darba veidu izskaušanai Rietumāfrikas kakao ražotnēs, taču nozares lielā apjoma dēļ darāmā vēl ir daudz; tā kā jaunās konfliktsituācijas reģionā, jo īpaši Kotdivuārā, bērnu stāvokli kārtējo reizi ir pasliktinājušas; |
| --- | --- |

H.

tā kā pēdējos gados gūti būtiski panākumi, īstenojot programmas un iniciatīvas viskaitīgāko bērnu darba veidu izskaušanai Rietumāfrikas kakao ražotnēs, taču nozares lielā apjoma dēļ darāmā vēl ir daudz; tā kā jaunās konfliktsituācijas reģionā, jo īpaši Kotdivuārā, bērnu stāvokli kārtējo reizi ir pasliktinājušas;

| I. | tā kā nabadzība un ienākumu gūšanas iespēju trūkums, nedrošība vai ārpusskolas iespēju pilnīga neesamība jauniešiem, iesīkstējušas kopienu struktūras un valdošā attieksme, atbilstošas bērnu tiesiskās aizsardzības trūkums un tas, ka nav ieviesta obligāta valsts izglītība visiem bērniem neatkarīgi no dzimuma, kā arī korupcija un slikta pārvalde ir sociālekonomiski un politiski faktori, kas var sekmēt atkārtotu bērnu darba ļaunprātīgu izmantošanu dažos pasaules reģionos; |
| --- | --- |

I.

tā kā nabadzība un ienākumu gūšanas iespēju trūkums, nedrošība vai ārpusskolas iespēju pilnīga neesamība jauniešiem, iesīkstējušas kopienu struktūras un valdošā attieksme, atbilstošas bērnu tiesiskās aizsardzības trūkums un tas, ka nav ieviesta obligāta valsts izglītība visiem bērniem neatkarīgi no dzimuma, kā arī korupcija un slikta pārvalde ir sociālekonomiski un politiski faktori, kas var sekmēt atkārtotu bērnu darba ļaunprātīgu izmantošanu dažos pasaules reģionos;

| J. | atgādinot par visu attiecīgo valstu valdību primāro atbildību par to, lai pilnībā tiktu īstenota attiecīgi ANO Konvencija par bērna tiesībām, SDO Konvencija Nr. 138 par minimālo vecumu pieņemšanai darbā un Konvencija Nr. 182 par bērnu darba ļaunāko formu aizliegšanu un tūlītēju rīcību bērnu darba ļaunāko formu izskaušanai; |
| --- | --- |

J.

atgādinot par visu attiecīgo valstu valdību primāro atbildību par to, lai pilnībā tiktu īstenota attiecīgi ANO Konvencija par bērna tiesībām, SDO Konvencija Nr. 138 par minimālo vecumu pieņemšanai darbā un Konvencija Nr. 182 par bērnu darba ļaunāko formu aizliegšanu un tūlītēju rīcību bērnu darba ļaunāko formu izskaušanai;

| K. | atgādinot par ES stratēģiju 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību, ANO Globālo līgumu, jo īpaši tā 5. principu par bērnu darba izskaušanu, un Harkin-Engel protokolu, kas paredz lietderīgu struktūru korporatīvajai sociālajai atbildībai kakao nozarē, |
| --- | --- |

K.

atgādinot par ES stratēģiju 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību, ANO Globālo līgumu, jo īpaši tā 5. principu par bērnu darba izskaušanu, un Harkin-Engel protokolu, kas paredz lietderīgu struktūru korporatīvajai sociālajai atbildībai kakao nozarē,

| 1. | aicina valstis, kas vēl nav ratificējušas ANO Konvenciju par bērna tiesībām un SDO konvenciju Nr. 138 un Nr. 182, bez kavēšanās ratificēt un īstenot minētās konvencijas; turklāt uzskata, ka valstīm ir jāievieš visas atbilstošās politikas nostādnes, lai sekmētu sapratni par bērnu ļaunprātīgu izmantošanu darba tirgū un par nepieciešamību ievērot pastāvošos valstu un starptautiskos noteikumus; |
| --- | --- |

1.

aicina valstis, kas vēl nav ratificējušas ANO Konvenciju par bērna tiesībām un SDO konvenciju Nr. 138 un Nr. 182, bez kavēšanās ratificēt un īstenot minētās konvencijas; turklāt uzskata, ka valstīm ir jāievieš visas atbilstošās politikas nostādnes, lai sekmētu sapratni par bērnu ļaunprātīgu izmantošanu darba tirgū un par nepieciešamību ievērot pastāvošos valstu un starptautiskos noteikumus;

| 2. | spēcīgi nosoda bērnu darba izmantošanu kakao laukos; |
| --- | --- |

2.

spēcīgi nosoda bērnu darba izmantošanu kakao laukos;

| 3. | aicina visus, kas ir iesaistīti kakao pupiņu audzēšanā un apstrādē un to atvasināto produktu ražošanā, t.i., valdības, nozares pārstāvjus pasaulē, kakao ražotājus, organizēto darbaspēku, nevalstiskās organizācijas un patērētājus, pildīt to pienākumus visu veidu bērnu piespiedu darba un bērnu tirdzniecības apkarošanā, dalīties pieredzē un sadarboties, lai nodrošinātu ilgtspējīgu kakao piegādes ķēdi, neizmantojot bērnu darbu; |
| --- | --- |

3.

aicina visus, kas ir iesaistīti kakao pupiņu audzēšanā un apstrādē un to atvasināto produktu ražošanā, t.i., valdības, nozares pārstāvjus pasaulē, kakao ražotājus, organizēto darbaspēku, nevalstiskās organizācijas un patērētājus, pildīt to pienākumus visu veidu bērnu piespiedu darba un bērnu tirdzniecības apkarošanā, dalīties pieredzē un sadarboties, lai nodrošinātu ilgtspējīgu kakao piegādes ķēdi, neizmantojot bērnu darbu;

| 4. | uzskata, ka būtiskas izmaiņas var panākt tikai ar visaptverošu un saskaņotu pieeju, kurā uzmanība pievērsta galvenajiem bērnu darba cēloņiem un kuru valdības, nozares pārstāvji, tirgotāji, ražotāji un pilsoniskā sabiedrība īsteno ilgtermiņā; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka būtiskas izmaiņas var panākt tikai ar visaptverošu un saskaņotu pieeju, kurā uzmanība pievērsta galvenajiem bērnu darba cēloņiem un kuru valdības, nozares pārstāvji, tirgotāji, ražotāji un pilsoniskā sabiedrība īsteno ilgtermiņā;

| 5. | aicina Komisiju politikas konsekvenci nodrošināt visās tās iniciatīvās, proti, tajās, kuras attiecas uz tirdzniecību, attīstību (jo īpaši skar izglītības pieejamību bērniem), cilvēktiesībām, publisko iepirkumu un uzņēmumu sociālo atbildību, turklāt veicināt labākās prakses apmaiņu starp dažādām nozarēm, kurās tiek izmantots bērnu darbs; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju politikas konsekvenci nodrošināt visās tās iniciatīvās, proti, tajās, kuras attiecas uz tirdzniecību, attīstību (jo īpaši skar izglītības pieejamību bērniem), cilvēktiesībām, publisko iepirkumu un uzņēmumu sociālo atbildību, turklāt veicināt labākās prakses apmaiņu starp dažādām nozarēm, kurās tiek izmantots bērnu darbs;

| 6. | mudina Komisiju nodrošināt to, lai visos tirdzniecības nolīgumos būtu ietverti efektīvi noteikumi nabadzības samazināšanai un cienījamu un drošu darba apstākļu sekmēšanai un tie ietvertu juridiski saistošas klauzulas par starptautiski atzītiem cilvēktiesību, sociālajiem un vides standartiem un to īstenošanu, paredzot pasākumus pārkāpumu gadījumā; |
| --- | --- |

6.

mudina Komisiju nodrošināt to, lai visos tirdzniecības nolīgumos būtu ietverti efektīvi noteikumi nabadzības samazināšanai un cienījamu un drošu darba apstākļu sekmēšanai un tie ietvertu juridiski saistošas klauzulas par starptautiski atzītiem cilvēktiesību, sociālajiem un vides standartiem un to īstenošanu, paredzot pasākumus pārkāpumu gadījumā;

| 7. | atgādina, ka ES vispārējo preferenču sistēma (VPS), kas ir galvenais ES tirdzniecības politikas instruments darba pamatstandartu veicināšanai, tiek pārskatīta un ka saskaņā ar šo sistēmu saņēmējvalstīm piešķirtās tirdzniecības preferences noteiktos apstākļos var tikt atsauktas, t.i., ja ir konstatēti nopietni un sistemātiski to principu pārkāpumi, kas paredzēti vairākās svarīgākajās SDO konvencijās, tostarp Konvencijā Nr. 138 un Nr. 182; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka ES vispārējo preferenču sistēma (VPS), kas ir galvenais ES tirdzniecības politikas instruments darba pamatstandartu veicināšanai, tiek pārskatīta un ka saskaņā ar šo sistēmu saņēmējvalstīm piešķirtās tirdzniecības preferences noteiktos apstākļos var tikt atsauktas, t.i., ja ir konstatēti nopietni un sistemātiski to principu pārkāpumi, kas paredzēti vairākās svarīgākajās SDO konvencijās, tostarp Konvencijā Nr. 138 un Nr. 182;

| 8. | atgādina, ka Parlaments 2011. gada 15. decembrī nolēma atsaukt savu piekrišanu ES un Uzbekistānas Partnerattiecību un sadarbības nolīguma Protokola par tekstilizstrādājumiem noslēgšanai, pamatojoties uz bažām par bērnu piespiedu nodarbināšanu Uzbekistānas kokvilnas laukos, un ieteica ES veikt izmeklēšanu attiecībā uz Uzbekistānai piešķirto VPS priekšrocību pagaidu atsaukšanu, ja SDO uzraudzības iestādes secinātu, ka pastāv nopietni un sistemātiski Uzbekistānas saistību pārkāpumi (3); |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka Parlaments 2011. gada 15. decembrī nolēma atsaukt savu piekrišanu ES un Uzbekistānas Partnerattiecību un sadarbības nolīguma Protokola par tekstilizstrādājumiem noslēgšanai, pamatojoties uz bažām par bērnu piespiedu nodarbināšanu Uzbekistānas kokvilnas laukos, un ieteica ES veikt izmeklēšanu attiecībā uz Uzbekistānai piešķirto VPS priekšrocību pagaidu atsaukšanu, ja SDO uzraudzības iestādes secinātu, ka pastāv nopietni un sistemātiski Uzbekistānas saistību pārkāpumi (3);

| 9. | atzinīgi vērtē visas iniciatīvas, kuras kopā paudušas daudzas ieinteresētās personas, tostarp, valdības, nozares pārstāvji, ražotāji un pilsoniskā sabiedrība, un kuru mērķis ir izskaust bērnu darba izmantošanu, uzlabot bērnu un pieaugušo dzīves apstākļus kakao ražotnēs un nodrošināt atbildīgu kakao ražošanu, piemēram, neseno ESAO un Sahelas un Rietumāfrikas kluba sekretariāta reģionālo iniciatīvu un starptautisko kakao iniciatīvu sekmēt labāko praksi viskaitīgāko bērnu darba veidu izskaušanā Rietumāfrikas kakao ražotnēs; norāda, ka šīs iniciatīvas ir atbilstoši jāuzrauga, lai nodrošinātu patiesus panākumus; mudina valdības palielināt atbalstu godīgas tirdzniecības tīkliem kakao nozarē un lauku kooperatīviem un dot tiem iespēju savus ražojumus laist tieši valsts vai starptautiskajā tirgū bez starpniekiem un par godīgu cenu; aicina Komisiju atbalstīt šādus pasākumus; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē visas iniciatīvas, kuras kopā paudušas daudzas ieinteresētās personas, tostarp, valdības, nozares pārstāvji, ražotāji un pilsoniskā sabiedrība, un kuru mērķis ir izskaust bērnu darba izmantošanu, uzlabot bērnu un pieaugušo dzīves apstākļus kakao ražotnēs un nodrošināt atbildīgu kakao ražošanu, piemēram, neseno ESAO un Sahelas un Rietumāfrikas kluba sekretariāta reģionālo iniciatīvu un starptautisko kakao iniciatīvu sekmēt labāko praksi viskaitīgāko bērnu darba veidu izskaušanā Rietumāfrikas kakao ražotnēs; norāda, ka šīs iniciatīvas ir atbilstoši jāuzrauga, lai nodrošinātu patiesus panākumus; mudina valdības palielināt atbalstu godīgas tirdzniecības tīkliem kakao nozarē un lauku kooperatīviem un dot tiem iespēju savus ražojumus laist tieši valsts vai starptautiskajā tirgū bez starpniekiem un par godīgu cenu; aicina Komisiju atbalstīt šādus pasākumus;

| 10. | atbalsta Protokola par kakao pupiņu audzēšanu un apstrādi un to atvasināto produktu ražošanu mērķus, ciktāl tie atbilst SDO Konvencijai Nr. 182 par bērnu darba ļaunāko formu aizliegšanu un tūlītēju rīcību bērnu darba ļaunāko formu izskaušanai (pazīstama kā Harkin-Engel protokols), un aicina šo protokolu pilnībā īstenot; |
| --- | --- |

10.

atbalsta Protokola par kakao pupiņu audzēšanu un apstrādi un to atvasināto produktu ražošanu mērķus, ciktāl tie atbilst SDO Konvencijai Nr. 182 par bērnu darba ļaunāko formu aizliegšanu un tūlītēju rīcību bērnu darba ļaunāko formu izskaušanai (pazīstama kā Harkin-Engel protokols), un aicina šo protokolu pilnībā īstenot;

| 11. | atgādina, ka Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) nesen nolēma izveidot jaunu projekta komiteju, lai izstrādātu Eiropas standartu divās daļās — attiecībā uz kakao ražošanas izsekojamību un ilgtspēju; aicina Komisiju apsvērt un atbilstošā gadījumā iesniegt likumdošanas priekšlikumu par efektīvu mehānismu to preču izsekojamības nodrošināšanai, kuru ražošanā izmanto bērnu piespiedu darbu; aicina Starptautiskā kakao nolīguma partnerus atbalstīt uzlabojumus piegādes ķēdē un lauksaimnieku labāku organizāciju, lai nodrošinātu izsekojamību visā kakao nozares piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) nesen nolēma izveidot jaunu projekta komiteju, lai izstrādātu Eiropas standartu divās daļās — attiecībā uz kakao ražošanas izsekojamību un ilgtspēju; aicina Komisiju apsvērt un atbilstošā gadījumā iesniegt likumdošanas priekšlikumu par efektīvu mehānismu to preču izsekojamības nodrošināšanai, kuru ražošanā izmanto bērnu piespiedu darbu; aicina Starptautiskā kakao nolīguma partnerus atbalstīt uzlabojumus piegādes ķēdē un lauksaimnieku labāku organizāciju, lai nodrošinātu izsekojamību visā kakao nozares piegādes ķēdē;

| 12. | aicina Starptautiskā kakao nolīguma partnerus izvērtēt iespēju kakao piegādes ķēdē ieviest akreditētas trešās personas uzraudzītu piegādes ķēdes izsekojamību; |
| --- | --- |

12.

aicina Starptautiskā kakao nolīguma partnerus izvērtēt iespēju kakao piegādes ķēdē ieviest akreditētas trešās personas uzraudzītu piegādes ķēdes izsekojamību;

| 13. | aicina Komisiju, SDO-IPEC un citus partnerus turpināt īstenot pasākumus, lai uzlabotu sapratni par lauku kopienu ekonomisko, sociālo un kultūras sarežģītību; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju, SDO-IPEC un citus partnerus turpināt īstenot pasākumus, lai uzlabotu sapratni par lauku kopienu ekonomisko, sociālo un kultūras sarežģītību;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO Bērnu fondam, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem, Āfrikas Savienībai un SDO. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO Bērnu fondam, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem, Āfrikas Savienībai un SDO.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0434.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0446.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0586.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/47 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/47

---

Trešdiena, 2012. gada 14. martsRisinājumi diabēta izplatības problēmai Eiropas Savienībā

P7_TA(2012)0082

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par ES diabēta epidēmijas novēršanu (2011/2911(RSP))

2013/C 251 E/09

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantu,

| — | ņemot vērā Sentvinsentā 1989. gada 10.–12. oktobrī notikušajā pirmajā Sentvinsentas Deklarācijas par diabēta rīcības programmu sanāksmē pieņemto Sentvinsentas Deklarāciju par diabēta ārstēšanu un izpēti Eiropā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sentvinsentā 1989. gada 10.–12. oktobrī notikušajā pirmajā Sentvinsentas Deklarācijas par diabēta rīcības programmu sanāksmē pieņemto Sentvinsentas Deklarāciju par diabēta ārstēšanu un izpēti Eiropā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. martā izveidoto ES Platformu veselīgam uzturam, fiziskajām aktivitātēm un veselībai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. martā izveidoto ES Platformu veselīgam uzturam, fiziskajām aktivitātēm un veselībai (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 8. decembra Zaļo grāmatu „Veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšana — liekā svara, aptaukošanās un hronisko slimību profilakse Eiropas mērogā”, kurā ir pievērsta uzmanība otrā tipa diabētu izraisošiem faktoriem (COM(2005)0637), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 8. decembra Zaļo grāmatu „Veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšana — liekā svara, aptaukošanās un hronisko slimību profilakse Eiropas mērogā”, kurā ir pievērsta uzmanība otrā tipa diabētu izraisošiem faktoriem (COM(2005)0637),

| — | ņemot vērā 2006. gada 15. un 16. februārī Vīnē notikušās Austrijas prezidentūras konferences „Otrā tipa diabēta novēršana” secinājumus (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 15. un 16. februārī Vīnē notikušās Austrijas prezidentūras konferences „Otrā tipa diabēta novēršana” secinājumus (3),

| — | ņemot vērā 2006. gada 27. aprīļa deklarāciju par diabētu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 27. aprīļa deklarāciju par diabētu (4),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par veselīga dzīvesveida veicināšanu un 2. tipa diabēta novēršanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par veselīga dzīvesveida veicināšanu un 2. tipa diabēta novēršanu (5),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības Organizācijas (PVO) Reģionālās Eiropas komitejas 2006. gada 11. septembra rezolūciju par neinfekcijas slimību profilaksi un kontroli PVO Eiropas reģionā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības Organizācijas (PVO) Reģionālās Eiropas komitejas 2006. gada 11. septembra rezolūciju par neinfekcijas slimību profilaksi un kontroli PVO Eiropas reģionā (6),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2006. gada 20. decembra Rezolūciju Nr. 61/225 par Pasaules diabēta dienu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2006. gada 20. decembra Rezolūciju Nr. 61/225 par Pasaules diabēta dienu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmumu Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) (7), un tam sekojošo Komisijas 2011. gada 22. februāra Lēmumu par finansēšanas lēmuma pieņemšanu 2011. gadam saistībā ar otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) un par šīs programmas rīcībām paredzēto finanšu ieguldījumu atlases, piešķiršanas un citiem kritērijiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmumu Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) (7), un tam sekojošo Komisijas 2011. gada 22. februāra Lēmumu par finansēšanas lēmuma pieņemšanu 2011. gadam saistībā ar otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) un par šīs programmas rīcībām paredzēto finanšu ieguldījumu atlases, piešķiršanas un citiem kritērijiem (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 23. oktobra Balto Grāmatu par tēmu „Kopā par veselību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam” (COM(2007)0630), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 23. oktobra Balto Grāmatu par tēmu „Kopā par veselību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam” (COM(2007)0630),

| — | ņemot vērā Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (9) un pētniecības un inovācijas pamatprogrammu (COM(2011)0808), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (9) un pētniecības un inovācijas pamatprogrammu (COM(2011)0808),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 20. oktobra paziņojumu „Solidaritāte veselības jomā. Nevienlīdzības samazināšana veselības jomā ES” (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 20. oktobra paziņojumu „Solidaritāte veselības jomā. Nevienlīdzības samazināšana veselības jomā ES” (COM(2009)0567),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 13. maija Rezolūciju Nr. 64/265 par neinfekcijas slimību profilaksi un kontroli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 13. maija Rezolūciju Nr. 64/265 par neinfekcijas slimību profilaksi un kontroli,

| — | ņemot vērā projekta „Septītā pamatprogramma — Veselība — 200701” svarīgākos rezultātus un ieteikumus, kas izklāstīti „DIAMAP — Ceļvedis diabēta pētījumiem Eiropā” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projekta „Septītā pamatprogramma — Veselība — 200701” svarīgākos rezultātus un ieteikumus, kas izklāstīti „DIAMAP — Ceļvedis diabēta pētījumiem Eiropā” (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu „Stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība”” (COM(2010)0546) un tās izmēģinājuma partnerību par aktīvām un veselīgām vecumdienām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu „Stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība”” (COM(2010)0546) un tās izmēģinājuma partnerību par aktīvām un veselīgām vecumdienām,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. decembra secinājumus „Inovatīvas pieejas hroniskām slimībām sabiedrības veselības un veselības aprūpes sistēmās”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. decembra secinājumus „Inovatīvas pieejas hroniskām slimībām sabiedrības veselības un veselības aprūpes sistēmās”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 24. decembra rezolūciju Nr. 65/238 par Ģenerālās asamblejas augstākā līmeņa sanāksmes par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli mērķiem, norises kārtību, struktūru un organizāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 24. decembra rezolūciju Nr. 65/238 par Ģenerālās asamblejas augstākā līmeņa sanāksmes par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli mērķiem, norises kārtību, struktūru un organizāciju,

| — | ņemot vērā Maskavas Deklarāciju, kuru pieņēma pirmajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispasaules ministru konferencē par veselīgu dzīvesveidu un neinfekcijas slimību kontroli, kura 2011. gada 28. un 29. aprīlī notika Maskavā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Maskavas Deklarāciju, kuru pieņēma pirmajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispasaules ministru konferencē par veselīgu dzīvesveidu un neinfekcijas slimību kontroli, kura 2011. gada 28. un 29. aprīlī notika Maskavā (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. septembra rezolūciju par Eiropas Savienības nostāju un apņemšanos, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa sanāksmei par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. septembra rezolūciju par Eiropas Savienības nostāju un apņemšanos, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa sanāksmei par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā diabēts ir viena no visizplatītākajām neinfekcijas slimībām, kas saskaņā ar aplēsēm skar vairāk nekā 32 miljonus ES iedzīvotāju, sasniedzot gandrīz 10 % no ES kopējā iedzīvotāju skaita, un papildus 32 miljoni iedzīvotāju cieš no glikozes tolerances traucējumiem, kas, ļoti iespējams, var attīstīties par diabētu ar klīniskām pazīmēm (13); |
| --- | --- |

A.

tā kā diabēts ir viena no visizplatītākajām neinfekcijas slimībām, kas saskaņā ar aplēsēm skar vairāk nekā 32 miljonus ES iedzīvotāju, sasniedzot gandrīz 10 % no ES kopējā iedzīvotāju skaita, un papildus 32 miljoni iedzīvotāju cieš no glikozes tolerances traucējumiem, kas, ļoti iespējams, var attīstīties par diabētu ar klīniskām pazīmēm (13);

| B. | tā kā tiek sagaidīts, ka aptaukošanās epidēmijas, Eiropas iedzīvotāju novecošanās un citu vēl neatklātu faktoru dēļ līdz 2030. gadam Eiropā ar diabētu slimo cilvēku skaits palielināsies par 16,6 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiek sagaidīts, ka aptaukošanās epidēmijas, Eiropas iedzīvotāju novecošanās un citu vēl neatklātu faktoru dēļ līdz 2030. gadam Eiropā ar diabētu slimo cilvēku skaits palielināsies par 16,6 %;

| C. | tā kā 2. tipa diabēts par 5–10 gadiem samazina paredzamo dzīves ilgumu (14) un 1. tipa diabēts par aptuveni 20 gadiem samazina paredzamo dzīves ilgumu (15), tā kā ik gadu no diabēta Eiropas Savienībā mirst 325 000 cilvēku (16), proti, viens ES pilsonis katrās divās minūtēs; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2. tipa diabēts par 5–10 gadiem samazina paredzamo dzīves ilgumu (14) un 1. tipa diabēts par aptuveni 20 gadiem samazina paredzamo dzīves ilgumu (15), tā kā ik gadu no diabēta Eiropas Savienībā mirst 325 000 cilvēku (16), proti, viens ES pilsonis katrās divās minūtēs;

| D. | tā kā aizvien vairāk tiek atzīts, ka gan 1., gan 2. tipa diabēta izplatības, sastopamības un komplikāciju novēršanas svarīgākā stratēģija ir mazināt atklātos riska faktorus, jo īpaši dzīvesveida paradumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā aizvien vairāk tiek atzīts, ka gan 1., gan 2. tipa diabēta izplatības, sastopamības un komplikāciju novēršanas svarīgākā stratēģija ir mazināt atklātos riska faktorus, jo īpaši dzīvesveida paradumus;

| E. | tā kā vēl ir jāveic pētījumi, lai precīzi noskaidrotu 1. tipa diabēta riska faktorus, kaut gan ģenētiskā predispozīcija jau tiek pētīta un ar 1. tipa diabētu cilvēki saslimst aizvien jaunāki cilvēki; |
| --- | --- |

E.

tā kā vēl ir jāveic pētījumi, lai precīzi noskaidrotu 1. tipa diabēta riska faktorus, kaut gan ģenētiskā predispozīcija jau tiek pētīta un ar 1. tipa diabētu cilvēki saslimst aizvien jaunāki cilvēki;

| F. | tā kā 2. tipa diabēts ir novēršana slimība, kuras riska faktori, piemēram, nabadzīgs un nesabalansēts uzturs, aptaukošanās, fizisko aktivitāšu trūkums un alkohola patēriņš — ir skaidri atklāti un novēršami ar efektīvām profilakses stratēģijām; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2. tipa diabēts ir novēršana slimība, kuras riska faktori, piemēram, nabadzīgs un nesabalansēts uzturs, aptaukošanās, fizisko aktivitāšu trūkums un alkohola patēriņš — ir skaidri atklāti un novēršami ar efektīvām profilakses stratēģijām;

| G. | tā kā pašlaik nav pieejami diabēta ārstēšanas līdzekļi; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašlaik nav pieejami diabēta ārstēšanas līdzekļi;

| H. | tā kā 2. tipa diabēta komplikācijas var novērst, veicinot veselīgu dzīvesveidu un agrīni diagnosticējot šo slimību; tā kā tomēr tas bieži tiek diagnosticēts pārāk vēlu un pašlaik gandrīz 50 % cilvēku, kuriem ir diabēts, neapzinās savu veselības stāvokli (17); |
| --- | --- |

H.

tā kā 2. tipa diabēta komplikācijas var novērst, veicinot veselīgu dzīvesveidu un agrīni diagnosticējot šo slimību; tā kā tomēr tas bieži tiek diagnosticēts pārāk vēlu un pašlaik gandrīz 50 % cilvēku, kuriem ir diabēts, neapzinās savu veselības stāvokli (17);

| I. | tā kā gandrīz 75 % visu cilvēku, kuriem ir diabēts, nespēj labi kontrolēt savu slimību, radot lielāku komplikāciju, produktivitātes zaudēšanas un izmaksu risku sabiedrībai (18), kā tas atklāts nesenajā pētījumā (19); |
| --- | --- |

I.

tā kā gandrīz 75 % visu cilvēku, kuriem ir diabēts, nespēj labi kontrolēt savu slimību, radot lielāku komplikāciju, produktivitātes zaudēšanas un izmaksu risku sabiedrībai (18), kā tas atklāts nesenajā pētījumā (19);

| J. | tā kā vairumā dalībvalstu vairāk nekā 10 % no veselības aprūpes izdevumiem tiek novirzīti diabētam, dažkārt šim skaitlim sasniedzot pat 18,5 % (20), un vispārējās veselības aprūpes izmaksas ES pilsonim ar diabētu vidēji ir EUR 2 100 gadā (21); tā kā šīs izmaksas neizbēgami palielināsies, jo pieaug ar diabētu slimo cilvēku skaits, iedzīvotāji noveco un palielinās ar to saistīto vairāku vienlaicīgo saslimšanu daudzums; |
| --- | --- |

J.

tā kā vairumā dalībvalstu vairāk nekā 10 % no veselības aprūpes izdevumiem tiek novirzīti diabētam, dažkārt šim skaitlim sasniedzot pat 18,5 % (20), un vispārējās veselības aprūpes izmaksas ES pilsonim ar diabētu vidēji ir EUR 2 100 gadā (21); tā kā šīs izmaksas neizbēgami palielināsies, jo pieaug ar diabētu slimo cilvēku skaits, iedzīvotāji noveco un palielinās ar to saistīto vairāku vienlaicīgo saslimšanu daudzums;

| K. | tā kā diabēts, ja to ārstē nesekmīgi vai diagnosticē pārāk vēlu, ir vadošais sirdslēkmju, triekas, akluma, amputāciju un nieru mazspējas cēlonis; |
| --- | --- |

K.

tā kā diabēts, ja to ārstē nesekmīgi vai diagnosticē pārāk vēlu, ir vadošais sirdslēkmju, triekas, akluma, amputāciju un nieru mazspējas cēlonis;

| L. | tā kā visās politikas jomās veicinot veselīgu dzīvesveidu un pievēršot uzmanību četriem svarīgākajiem veselības faktoriem — smēķēšanai, nepilnvērtīgam uzturam, fizisko aktivitāšu trūkumam un alkohola patēriņam, var ievērojami sekmēt diabēta, tā komplikāciju, kā arī tā ekonomisko un sociālo izmaksu novēršanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā visās politikas jomās veicinot veselīgu dzīvesveidu un pievēršot uzmanību četriem svarīgākajiem veselības faktoriem — smēķēšanai, nepilnvērtīgam uzturam, fizisko aktivitāšu trūkumam un alkohola patēriņam, var ievērojami sekmēt diabēta, tā komplikāciju, kā arī tā ekonomisko un sociālo izmaksu novēršanu;

| M. | tā kā cilvēkiem, kuri sadzīvo ar diabētu, pašiem ir jānodrošina 95 % no savas aprūpes (22), taču diabēta radītais slogs cilvēkiem un viņu ģimenēm nav tikai finansiāls, bet ir saistīts arī ar psihosociālām problēmām un zemāku dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

M.

tā kā cilvēkiem, kuri sadzīvo ar diabētu, pašiem ir jānodrošina 95 % no savas aprūpes (22), taču diabēta radītais slogs cilvēkiem un viņu ģimenēm nav tikai finansiāls, bet ir saistīts arī ar psihosociālām problēmām un zemāku dzīves kvalitāti;

| N. | tā kā tikai 14 no 27 dalībvalstīm ir valsts sistēma vai programma attiecībā uz diabēta novēršanu un nav skaidru kritēriju attiecībā uz to, kas ir laba programma vai kuras ir paraugprakses valstis (23), tā kā diabēta ārstēšanā ES pastāv ievērojamas atšķirības un nevienlīdzība; |
| --- | --- |

N.

tā kā tikai 14 no 27 dalībvalstīm ir valsts sistēma vai programma attiecībā uz diabēta novēršanu un nav skaidru kritēriju attiecībā uz to, kas ir laba programma vai kuras ir paraugprakses valstis (23), tā kā diabēta ārstēšanā ES pastāv ievērojamas atšķirības un nevienlīdzība;

| O. | tā kā nepastāv ES tiesiskais regulējums attiecībā uz diskrimināciju, kas vērsta pret cilvēkiem, kuri slimo ar diabētu vai citām hroniskām slimībām, un joprojām visā ES skolās, pieņemot darbā, darba vietās, apdrošināšanas polisēs un novērtējumos vadītāja apliecību izsniegšanai ir plaši izplatīti aizspriedumi pret šādiem slimniekiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā nepastāv ES tiesiskais regulējums attiecībā uz diskrimināciju, kas vērsta pret cilvēkiem, kuri slimo ar diabētu vai citām hroniskām slimībām, un joprojām visā ES skolās, pieņemot darbā, darba vietās, apdrošināšanas polisēs un novērtējumos vadītāja apliecību izsniegšanai ir plaši izplatīti aizspriedumi pret šādiem slimniekiem;

| P. | tā kā tūkst finansējuma un nav infrastruktūras, lai koordinētu ES pētījumus par diabētu, kas negatīvi ietekmē ES diabēta pētniecības konkurētspēju un neļauj diabēta slimniekiem pilnībā gūt labumu no pētījumiem Eiropā; |
| --- | --- |

P.

tā kā tūkst finansējuma un nav infrastruktūras, lai koordinētu ES pētījumus par diabētu, kas negatīvi ietekmē ES diabēta pētniecības konkurētspēju un neļauj diabēta slimniekiem pilnībā gūt labumu no pētījumiem Eiropā;

| Q. | tā kā pašlaik nav Eiropas diabēta novēršanas stratēģijas, neskatoties uz Austrijas prezidentūras Padomes secinājumiem par veselīga dzīvesveida veicināšanu un 2. tipa diabēta novēršanu (24), plašu ANO rezolūciju sarakstu un Eiropas Parlamenta rakstisko deklarāciju par diabētu, |
| --- | --- |

Q.

tā kā pašlaik nav Eiropas diabēta novēršanas stratēģijas, neskatoties uz Austrijas prezidentūras Padomes secinājumiem par veselīga dzīvesveida veicināšanu un 2. tipa diabēta novēršanu (24), plašu ANO rezolūciju sarakstu un Eiropas Parlamenta rakstisko deklarāciju par diabētu,

| 1. | atzinīgi vērtē Padomes 2010. gada 7. decembra secinājumus „Inovatīvas pieejas hroniskām slimībām sabiedrības veselības un veselības aprūpes sistēmās” (25) un tās aicinājumu dalībvalstīm un Komisijai uzsākt pārdomu procesu, kura mērķis būtu noteikt iespējas kā uzlabot reaģēšanas spējas uz hronisko slimību radītajām problēmām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Padomes 2010. gada 7. decembra secinājumus „Inovatīvas pieejas hroniskām slimībām sabiedrības veselības un veselības aprūpes sistēmās” (25) un tās aicinājumu dalībvalstīm un Komisijai uzsākt pārdomu procesu, kura mērķis būtu noteikt iespējas kā uzlabot reaģēšanas spējas uz hronisko slimību radītajām problēmām;

| 2. | ņem vērā iepriekš minēto 2011. gada 15. septembra rezolūciju par Eiropas Savienības nostāju un apņemšanos, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa sanāksmei par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli, kurā pievērsta uzmanība diabētam kā vienai no četrām lielākajām neinfekcijas slimībām; |
| --- | --- |

2.

ņem vērā iepriekš minēto 2011. gada 15. septembra rezolūciju par Eiropas Savienības nostāju un apņemšanos, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa sanāksmei par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli, kurā pievērsta uzmanība diabētam kā vienai no četrām lielākajām neinfekcijas slimībām;

| 3. | aicina Komisiju izstrādāt un īstenot mērķtiecīgu ES diabēta novēršanas stratēģiju ES Padomes ieteikumu veidā attiecībā uz diabēta novēršanu, diagnosticēšanu, pārvaldību, izglītošanu par to un šīs slimības pētniecību; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju izstrādāt un īstenot mērķtiecīgu ES diabēta novēršanas stratēģiju ES Padomes ieteikumu veidā attiecībā uz diabēta novēršanu, diagnosticēšanu, pārvaldību, izglītošanu par to un šīs slimības pētniecību;

| 4. | aicina Komisiju izstrādāt kopējus, standartizētus kritērijus un metodes datu apkopošanai par diabētu un sadarbībā ar dalībvalstīm koordinēt, apkopot, reģistrēt, pārraudzīt un pārvaldīt visaptverošus diabēta epidemioloģiskos datus un ekonomiskos datus par diabēta profilakses un pārvaldīšanas tiešajām un netiešajām izmaksām; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju izstrādāt kopējus, standartizētus kritērijus un metodes datu apkopošanai par diabētu un sadarbībā ar dalībvalstīm koordinēt, apkopot, reģistrēt, pārraudzīt un pārvaldīt visaptverošus diabēta epidemioloģiskos datus un ekonomiskos datus par diabēta profilakses un pārvaldīšanas tiešajām un netiešajām izmaksām;

| 5. | aicina dalībvalstis izstrādāt, īstenot un uzraudzīt valsts diabēta programmas, kuru mērķis ir veselības veicināšana, riska faktoru samazināšana un diabēta prognozēšana, novēršana, agrīna diagnosticēšana un ārstēšana, kā mērķauditoriju izvēloties gan visu sabiedrību, gan arī īpaši augsta riska grupas, un nosakot mērķi samazināt nevienlīdzību un uzlabot veselības aprūpes resursus; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis izstrādāt, īstenot un uzraudzīt valsts diabēta programmas, kuru mērķis ir veselības veicināšana, riska faktoru samazināšana un diabēta prognozēšana, novēršana, agrīna diagnosticēšana un ārstēšana, kā mērķauditoriju izvēloties gan visu sabiedrību, gan arī īpaši augsta riska grupas, un nosakot mērķi samazināt nevienlīdzību un uzlabot veselības aprūpes resursus;

| 6. | aicina dalībvalstis veicināt 2. tipa diabēta un aptaukošanās profilaksi (ierosinot, lai jau kopš agrīna vecuma tiktu īstenotas stratēģijas, saskaņā ar kurām skolās izglītotu par veselīgiem uztura un fizisko aktivitāšu paradumiem), kā arī veselīga dzīvesveida stratēģijas, tostarp veselīga uztura un fizisko aktivitāšu pieeju, šajā sakarībā uzsver, ka nepieciešamību saskaņot uztura pamatnostādnes ar mērķi veicināt veselīgu uzturu, lai patērētāji varētu izdarīt apzinātu un veselīgu izvēli, un agrīnu diabēta diagnosticēšanu ir jānosaka par galvenajām darbības jomām valsts diabēta programmās; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis veicināt 2. tipa diabēta un aptaukošanās profilaksi (ierosinot, lai jau kopš agrīna vecuma tiktu īstenotas stratēģijas, saskaņā ar kurām skolās izglītotu par veselīgiem uztura un fizisko aktivitāšu paradumiem), kā arī veselīga dzīvesveida stratēģijas, tostarp veselīga uztura un fizisko aktivitāšu pieeju, šajā sakarībā uzsver, ka nepieciešamību saskaņot uztura pamatnostādnes ar mērķi veicināt veselīgu uzturu, lai patērētāji varētu izdarīt apzinātu un veselīgu izvēli, un agrīnu diabēta diagnosticēšanu ir jānosaka par galvenajām darbības jomām valsts diabēta programmās;

| 7. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis, veicinot paraugprakses apmaiņu attiecībā uz veiksmīgu valsts diabēta programmu; uzsver nepieciešamību, lai Komisija nepārtraukti uzraudzītu virzību saistībā ar dalībvalstu valsts diabēta programmu īstenošanu un reizi trijos gados iepazīstinātu ar tās rezultātiem Komisijas ziņojumā; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis, veicinot paraugprakses apmaiņu attiecībā uz veiksmīgu valsts diabēta programmu; uzsver nepieciešamību, lai Komisija nepārtraukti uzraudzītu virzību saistībā ar dalībvalstu valsts diabēta programmu īstenošanu un reizi trijos gados iepazīstinātu ar tās rezultātiem Komisijas ziņojumā;

| 8. | aicina dalībvalstis izstrādāt diabēta pārvaldības programmas, kuru pamatā ir paraugprakse un ar pierādījumiem pamatotas ārstniecības pamatnostādnes; |
| --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis izstrādāt diabēta pārvaldības programmas, kuru pamatā ir paraugprakse un ar pierādījumiem pamatotas ārstniecības pamatnostādnes;

| 9. | aicina dalībvalstis nodrošināt nepārtrauktu pacientu piekļuvi primārajā un sekundārajā veselības aprūpē augstas kvalitātes starpdisciplinārām speciālistu komandām, diabēta ārstēšanas metodēm un tehnoloģijām, tostarp e-veselības tehnoloģijām, un sniegt atbalstu pacientiem tādu prasmju un izpratnes iegūšanā un saglabāšanā, kas nepieciešama kompetentai slimības kontrolei visa mūža garumā; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis nodrošināt nepārtrauktu pacientu piekļuvi primārajā un sekundārajā veselības aprūpē augstas kvalitātes starpdisciplinārām speciālistu komandām, diabēta ārstēšanas metodēm un tehnoloģijām, tostarp e-veselības tehnoloģijām, un sniegt atbalstu pacientiem tādu prasmju un izpratnes iegūšanā un saglabāšanā, kas nepieciešama kompetentai slimības kontrolei visa mūža garumā;

| 10. | aicina Komisiju un dalībvalstis labāk koordinēt Eiropas pētniecību par diabētu, veicinot sadarbību starp pētniecības jomām un izveidojot vispārēju, kopīgu infrastruktūru pētījumu sekmēšanai par diabētu Eiropā, tostarp par risku faktoru noteikšanu un novēršanu; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un dalībvalstis labāk koordinēt Eiropas pētniecību par diabētu, veicinot sadarbību starp pētniecības jomām un izveidojot vispārēju, kopīgu infrastruktūru pētījumu sekmēšanai par diabētu Eiropā, tostarp par risku faktoru noteikšanu un novēršanu;

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pastāvīgu atbalstu diabēta finansējumam saskaņā ar spēkā esošajām un nākamajām ES Pamatprogrammām pētniecības jomā, vienlaikus uzskatot 1. tipa diabētu un 2. tipa diabētu par dažādām slimībām; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pastāvīgu atbalstu diabēta finansējumam saskaņā ar spēkā esošajām un nākamajām ES Pamatprogrammām pētniecības jomā, vienlaikus uzskatot 1. tipa diabētu un 2. tipa diabētu par dažādām slimībām;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pienācīgu un atbilstošu paveiktā darba kontroli attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas 2011. gada septembra augstākā līmeņa sanāksmes par neinfekcijas slimību novēršanu rezultātiem; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pienācīgu un atbilstošu paveiktā darba kontroli attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas 2011. gada septembra augstākā līmeņa sanāksmes par neinfekcijas slimību novēršanu rezultātiem;

| 13. | uzsver, cik svarīgi ir ES un dalībvalstīm, lai īstenotu ar neinfekcijas slimībām saistītos mērķus un novērstu sabiedrības veselības, sociālās un ekonomiskās problēmas, visās atbilstīgajās likumdošanas un politikas jomās, jo īpaši vides aizsardzības, pārtikas un patērētāju aizsardzības politikā, vēl vairāk integrēt profilaksi un riska faktoru samazināšanu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, cik svarīgi ir ES un dalībvalstīm, lai īstenotu ar neinfekcijas slimībām saistītos mērķus un novērstu sabiedrības veselības, sociālās un ekonomiskās problēmas, visās atbilstīgajās likumdošanas un politikas jomās, jo īpaši vides aizsardzības, pārtikas un patērētāju aizsardzības politikā, vēl vairāk integrēt profilaksi un riska faktoru samazināšanu;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  http://www.idf.org/webdata/docs/idf-europe/SVD%201989.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/platform/index_en.htm

(3)  http://www.msps.es/organizacion/sns/planCalidadSNS/pdf/excelencia/cuidadospaliativos-diabetes/DIABETES/opsc_est9.pdf.

(4)  OV C 296 E, 6.12.2006., 273. lpp..

(5)  OV C 147, 23.6.2006., 1. lpp.

(6)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/77575/RC56_eres02.pdf

(7)  OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.

(8)  OV C 69, 3.3.2011., 1. lpp.

(9)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

(10)  http://www.diamap.eu/report/DIAMAP-Road-Map-Report-Sept2010.pdf

(11)  http://www.who.int/nmh/events/moscow_ncds_2011/conference_documents/moscow_declaration_en.pdf

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0390.

(13)  Starptautiskā Diabēta federācija (IDF). IDF„Diabetes Atlas”, 4. izdevums, 2009. g. http://www.diabetesatlas.org/downloads

(14)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0003/98391/E93348.pdf

(15)  http://www.diabetes.org.uk/Documents/Reports/Diabetes_in_the_UK_2010.pdf

(16)  Starptautiskā Diabēta federācija (IDF). IDF„Diabetes Atlas”, 3. izdevums, 2006. g. http://www.diabetesatlas.org/sites/default/files/IDF%20Diabetes%20Atlas-2007%20(3rd%20edition).pdf

(17)  „Diabēts. Problemātiska politika — salīdzinošais vērtējums par 25 ES dalībvalstīm”, 2005. gads, Starptautiskā Diabēta federācija, 2006. gads, http://www.idf.org/webdata/docs/idf-europe/DiabetesReport2005.pdf

(18)  „Diabēts. Problemātiska politika — salīdzinošais vērtējums par 25 ES dalībvalstīm”, 2005. gads, Starptautiskā Diabēta federācija, 2006. gads, http://www.idf.org/webdata/docs/idf-europe/DiabetesReport2005.pdf

(19)  Diabēta izdevumi, tā radītais apgrūtinājums un slimības pārvaldība 5 ES valstīs, 2012. gads; http://www2.lse.ac.uk/LSEHealthAndSocialCare/research/LSEHealth/MTRG/LSEDiabetesReport26Jan2012.pdf

(20)  „Diabēts. Problemātiska politika — salīdzinošais vērtējums par 27 ES dalībvalstīm”, 2007. gads, http://www.idf.org/webdata/docs/EU-diabetes-policy-audit-2008.pdf

(21)  Starptautiskā Diabēta federācija (IDF). IDF„Diabetes Atlas”, 4. izdevums, Brisele (Beļģija), 2009. g.; http://www.diabetesatlas.org/downloads

(22)  http://www.worlddiabetesday.org/media/press-materials/press-releases/idf-launches-world-diabetes-day-2010-campaign

(23)  „Diabēts. Problemātiska politika — salīdzinošais vērtējums par 27 ES dalībvalstīm”, 2007. gads, http://www.idf.org/webdata/docs/EU-diabetes-policy-audit-2008.pdf

(24)  OV C 147, 23.6.2006., 1. lpp.

(25)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/52

---

Trešdiena, 2012. gada 14. martsPaplašināšanās ziņojums attiecībā uz Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku

P7_TA(2012)0083

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par 2011. gada progresa ziņojumu par Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (2011/2887(RSP))

2013/C 251 E/10

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 16. decembra lēmumu piešķirt Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ES kandidātvalsts statusu un ņemot vērā Eiropadomes prezidentvalsts secinājumus, kas tika pieņemti pēc 2006. gada 15. un 16. jūnija un 2006. gada 14. un 15. decembra Eiropadomes sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 16. decembra lēmumu piešķirt Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ES kandidātvalsts statusu un ņemot vērā Eiropadomes prezidentvalsts secinājumus, kas tika pieņemti pēc 2006. gada 15. un 16. jūnija un 2006. gada 14. un 15. decembra Eiropadomes sanāksmes,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1993. gada rezolūciju Nr. 845 un Nr. 817, kā arī ANO Ģenerālās asamblejas 1993. gada rezolūciju Nr. 47/225 un 1995. gada Pagaidu nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1993. gada rezolūciju Nr. 845 un Nr. 817, kā arī ANO Ģenerālās asamblejas 1993. gada rezolūciju Nr. 47/225 un 1995. gada Pagaidu nolīgumu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Tiesas spriedumu par 1995. gada13. septembra Pagaidu nolīguma piemērošanu (Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pret Grieķiju), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Tiesas spriedumu par 1995. gada13. septembra Pagaidu nolīguma piemērošanu (Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pret Grieķiju),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada progresa ziņojumu (SEC(2011)1203) un Komisijas 2011. gada 12. oktobra paziņojumu „Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2011.-2012. gadā” (COM(2011)0666), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada progresa ziņojumu (SEC(2011)1203) un Komisijas 2011. gada 12. oktobra paziņojumu „Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2011.-2012. gadā” (COM(2011)0666),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas,

| — | ņemot vērā Apvienotās parlamentārās komitejas 2011. gada 4. novembra ieteikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās parlamentārās komitejas 2011. gada 4. novembra ieteikumu,

| — | ņemot vērā EDSO/ Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja (DICB) vēlēšanu novērošanas misijas gala ziņojumu par 2011. gada 5. jūnija parlamenta vēlēšanām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO/ Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja (DICB) vēlēšanu novērošanas misijas gala ziņojumu par 2011. gada 5. jūnija parlamenta vēlēšanām,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/212/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/212/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku,

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu padomes un Ārlietu padomes 2010. gada 13. un 14. decembra, kā arī 2011. gada 5. decembra sanāksmju secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu padomes un Ārlietu padomes 2010. gada 13. un 14. decembra, kā arī 2011. gada 5. decembra sanāksmju secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku Eiropadomes sanāksmē visām Rietumbalkānu valstīm tika apsolīts, ka tās varēs iestāties Eiropas Savienībā, un šī apņemšanās tika apstiprināta 2010. gada 2. jūnijā Sarajevā notikušajā augsta līmeņa sanāksmē par Rietumbalkāniem; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku Eiropadomes sanāksmē visām Rietumbalkānu valstīm tika apsolīts, ka tās varēs iestāties Eiropas Savienībā, un šī apņemšanās tika apstiprināta 2010. gada 2. jūnijā Sarajevā notikušajā augsta līmeņa sanāksmē par Rietumbalkāniem;

| B. | tā kā Komisija savā 2011. gada progresa ziņojumā saglabāja 2009. gada ieteikumu sākt ES pievienošanās sarunas ar šo valsti; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija savā 2011. gada progresa ziņojumā saglabāja 2009. gada ieteikumu sākt ES pievienošanās sarunas ar šo valsti;

| C. | tā kā Komisija savā 2011. gada paplašināšanās stratēģijā apstiprināja, ka „paplašināšanās politika ir pierādījusi sevi kā spēcīgu instrumentu sabiedrības pārveidei” un ka „iestāšanās process ir balstījies uz apņemšanos, nosacījumiem un uzticamību, kas bijuši tā sekmju pamatā”; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija savā 2011. gada paplašināšanās stratēģijā apstiprināja, ka „paplašināšanās politika ir pierādījusi sevi kā spēcīgu instrumentu sabiedrības pārveidei” un ka „iestāšanās process ir balstījies uz apņemšanos, nosacījumiem un uzticamību, kas bijuši tā sekmju pamatā”;

| D. | tā kā Asociācijas partnerība ir aicinājusi, pamatojoties uz konstruktīvu pieeju, pastiprināt centienus, lai sarunās ar Grieķiju apspriestu un rastu savstarpēji pieņemamu risinājumu nosaukuma jautājumā atbilstīgi ANO Drošības padomes rezolūcijās Nr. 817 (1993) un 845 (1993) noteiktajam, kā arī izvairīties no rīcības, kas varētu negatīvi ietekmēt šādus centienus; tā kā gan Komisija, gan Padome ir vairākkārt uzsvērušas, ka ir būtiski svarīgi ANO aizgādībā uzturēt labas kaimiņattiecības, tostarp sarunu ceļā panākot pusēm pieņemamu vienošanos jautājumā par valsts nosaukumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Asociācijas partnerība ir aicinājusi, pamatojoties uz konstruktīvu pieeju, pastiprināt centienus, lai sarunās ar Grieķiju apspriestu un rastu savstarpēji pieņemamu risinājumu nosaukuma jautājumā atbilstīgi ANO Drošības padomes rezolūcijās Nr. 817 (1993) un 845 (1993) noteiktajam, kā arī izvairīties no rīcības, kas varētu negatīvi ietekmēt šādus centienus; tā kā gan Komisija, gan Padome ir vairākkārt uzsvērušas, ka ir būtiski svarīgi ANO aizgādībā uzturēt labas kaimiņattiecības, tostarp sarunu ceļā panākot pusēm pieņemamu vienošanos jautājumā par valsts nosaukumu;

| E. | tā kā divpusējus strīdīgus jautājumus nedrīkstētu uzskatīt vai izmantot par šķērsli iestāšanās procesā un tie ir jārisina konstruktīvi un pēc iespējas drīzāk, ņemot vērā ES kopējās intereses un vērtības; |
| --- | --- |

E.

tā kā divpusējus strīdīgus jautājumus nedrīkstētu uzskatīt vai izmantot par šķērsli iestāšanās procesā un tie ir jārisina konstruktīvi un pēc iespējas drīzāk, ņemot vērā ES kopējās intereses un vērtības;

| F. | tā kā reģionālā sadarbība un labas kaimiņattiecības joprojām ir būtiska paplašināšanās procesa daļa un kompromisu panākšana strīdīgajos jautājumos ir labākais veids, kā sekmēt reģionālo sadarbību atbilstīgi miera un labu kaimiņattiecību saglabāšanas interesēm Rietumbalkānu reģionā; tā kā pievienošanās procesa turpināšana veicinātu šīs valsts stabilitāti un vēl vairāk stiprinātu attiecības starp etniskajām kopienām; |
| --- | --- |

F.

tā kā reģionālā sadarbība un labas kaimiņattiecības joprojām ir būtiska paplašināšanās procesa daļa un kompromisu panākšana strīdīgajos jautājumos ir labākais veids, kā sekmēt reģionālo sadarbību atbilstīgi miera un labu kaimiņattiecību saglabāšanas interesēm Rietumbalkānu reģionā; tā kā pievienošanās procesa turpināšana veicinātu šīs valsts stabilitāti un vēl vairāk stiprinātu attiecības starp etniskajām kopienām;

| G. | tā kā katrai kandidātvalstij ir savs specifisks progresa līmenis un pievienošanās dinamika; tā kā Eiropas Savienībai ir pienākums uzņemt ikvienu valsti un, nemitīgi atliekot pievienošanās sarunu sākšanu, var mazināties ES paplašināšanās procesa ticamība; |
| --- | --- |

G.

tā kā katrai kandidātvalstij ir savs specifisks progresa līmenis un pievienošanās dinamika; tā kā Eiropas Savienībai ir pienākums uzņemt ikvienu valsti un, nemitīgi atliekot pievienošanās sarunu sākšanu, var mazināties ES paplašināšanās procesa ticamība;

| H. | tā kā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika bija viena no pirmajām šā reģiona valstīm, kam piešķīra kandidātvalsts statusu, šajā valstī, kā rāda vietējās sabiedrības atbalsts dalībai Eiropas Savienībā un tagad šī valsts ir trīs gadus pēc kārtas saņēmusi labvēlīgu Eiropas Komisijas ieteikumu, lai noteiktu datumu, kurā jāsākas sarunām par pievienošanos Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika bija viena no pirmajām šā reģiona valstīm, kam piešķīra kandidātvalsts statusu, šajā valstī, kā rāda vietējās sabiedrības atbalsts dalībai Eiropas Savienībā un tagad šī valsts ir trīs gadus pēc kārtas saņēmusi labvēlīgu Eiropas Komisijas ieteikumu, lai noteiktu datumu, kurā jāsākas sarunām par pievienošanos Eiropas Savienībai;

| I. | tā kā integrācijas procesā visas kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis ir jāuzlūko atbilstīgi to sasniegumiem, |
| --- | --- |

I.

tā kā integrācijas procesā visas kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis ir jāuzlūko atbilstīgi to sasniegumiem,

| 1. | atkārtoti aicina Padomi nekavējoties noteikt datumu, kad jāsākas pievienošanās sarunām ar šo valsti; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti aicina Padomi nekavējoties noteikt datumu, kad jāsākas pievienošanās sarunām ar šo valsti;

| 2. | piekrīt Komisijas 2011. gada progresa ziņojumā par Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku sniegtajam novērtējumam par šīs valsts nepārtraukto darbu politisko kritēriju izpildē; pauž nožēlu par to, ka Padome trešo gadu pēc kārtas neņēma vērā Komisijas ieteikumu un 2011. gada 9. decembra sanāksmē nepieņēma lēmumu par pievienošanās sarunu sākšanu ar šo valsti; |
| --- | --- |

2.

piekrīt Komisijas 2011. gada progresa ziņojumā par Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku sniegtajam novērtējumam par šīs valsts nepārtraukto darbu politisko kritēriju izpildē; pauž nožēlu par to, ka Padome trešo gadu pēc kārtas neņēma vērā Komisijas ieteikumu un 2011. gada 9. decembra sanāksmē nepieņēma lēmumu par pievienošanās sarunu sākšanu ar šo valsti;

| 3. | uzsver, ka valstij ir svarīgs Eiropas integrācijas process un visi pasākumi, kas tiek veikti šā mērķa atbalstam, jo īpaši iepriekšēja izpēte attiecībā uz tiesību aktu saskaņošanu ar acquis un Stabilizācijas un asociācijas nolīguma otrā posma īstenošana; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka valstij ir svarīgs Eiropas integrācijas process un visi pasākumi, kas tiek veikti šā mērķa atbalstam, jo īpaši iepriekšēja izpēte attiecībā uz tiesību aktu saskaņošanu ar acquis un Stabilizācijas un asociācijas nolīguma otrā posma īstenošana;

| 4. | negrasoties noliegt vēlamo progresu ceļā uz pievienošanos Eiropas Savienībai, ko veikušas citas Rietumbalkānu valstis, pauž bažas, ka šīs valsts sasniegtā progresa uztveršana par „apsteidzošu” varētu traucēt etnisko kopienu savstarpējo attiecību uzlabošanai valstī, un ka, jebkurai šā reģiona valstij nespējot panākt pastāvīgu progresu ceļā uz pievienošanos Eiropas Savienībai, galu galā tiek apdraudēta visu šo valstu stabilitāte un drošība; |
| --- | --- |

4.

negrasoties noliegt vēlamo progresu ceļā uz pievienošanos Eiropas Savienībai, ko veikušas citas Rietumbalkānu valstis, pauž bažas, ka šīs valsts sasniegtā progresa uztveršana par „apsteidzošu” varētu traucēt etnisko kopienu savstarpējo attiecību uzlabošanai valstī, un ka, jebkurai šā reģiona valstij nespējot panākt pastāvīgu progresu ceļā uz pievienošanos Eiropas Savienībai, galu galā tiek apdraudēta visu šo valstu stabilitāte un drošība;

| 5. | norāda — lai gan katrai kandidātvalstij ir savs specifisks progresa līmenis un iestāšanās dinamika, ES pienākums ir nepieļaut šīs valsts atpalikšanu; |
| --- | --- |

5.

norāda — lai gan katrai kandidātvalstij ir savs specifisks progresa līmenis un iestāšanās dinamika, ES pienākums ir nepieļaut šīs valsts atpalikšanu;

| 6. | ņem vērā, ka 2011. gada 5. septembrī par paplašināšanos un kaimiņattiecību politiku atbildīgais komisārs norādīja: „Eiropas Komisijas labvēlīgais ieteikums nav akmenī cirsts”; tomēr norāda, ka Padomes lēmums neievērot Komisijas ieteikumu ir radījis pamatotu apjukumu un neapmierinātību valsts sabiedrībā un ka ES un tās dalībvalstis nekādi nedrīkst uzskatīt jebkuras kandidātvalsts Eiropas izredzes par pašsaprotamām, un tām jāpieliek tādas pašas pūles, lai patiesā partnerības garā paātrinātu pievienošanās procesu; |
| --- | --- |

6.

ņem vērā, ka 2011. gada 5. septembrī par paplašināšanos un kaimiņattiecību politiku atbildīgais komisārs norādīja: „Eiropas Komisijas labvēlīgais ieteikums nav akmenī cirsts”; tomēr norāda, ka Padomes lēmums neievērot Komisijas ieteikumu ir radījis pamatotu apjukumu un neapmierinātību valsts sabiedrībā un ka ES un tās dalībvalstis nekādi nedrīkst uzskatīt jebkuras kandidātvalsts Eiropas izredzes par pašsaprotamām, un tām jāpieliek tādas pašas pūles, lai patiesā partnerības garā paātrinātu pievienošanās procesu;

| 7. | atzinīgi vērtē jaunā Eiropas Savienības delegācijas vadītāja iecelšanu un cer, ka šā amata izveide stiprinās ES attiecības ar šo valsti; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē jaunā Eiropas Savienības delegācijas vadītāja iecelšanu un cer, ka šā amata izveide stiprinās ES attiecības ar šo valsti;

| 8. | atzinīgi vērtē 2012. gada 15. martā sākto augsta līmeņa dialogu ar Eiropas Komisiju par pievienošanos Eiropas Savienībai un uzskata, kas tas atspoguļo progresu pievienošanās procesā, kura mērķis ir sekmēt reformu īstenošanu, plaši apmainoties ar viedokļiem un regulāri veicot tehniskas konsultācijas piecās galvenajās politikas jomās — vārda brīvība, tiesiskums, valsts pārvaldes reforma, vēlēšanu sistēmas reforma un ekonomiskie kritēriji; piekrīt Komisijas un valdības iestāžu paustajam viedoklim, ka jākoncentrējas uz dialoga veidošanu par 23. sadaļu (Tiesu iestādes un pamattiesības) un 24. sadaļu (Tiesiskums, brīvība un drošība), kas vēl vairāk uzlabos pievienošanās kritēriju un standartu piemērošanu; sagaida, ka šāds pastiprināts dialogs turpināsies arī citās pievienošanās procesam svarīgās jomās; uzskata, ka ar šā dialoga palīdzību tiks radīta jauna apņemšanās veikt reformas un stiprināt attiecības, divas reizes gadā organizējot politiska līmeņa sanāksmes; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē 2012. gada 15. martā sākto augsta līmeņa dialogu ar Eiropas Komisiju par pievienošanos Eiropas Savienībai un uzskata, kas tas atspoguļo progresu pievienošanās procesā, kura mērķis ir sekmēt reformu īstenošanu, plaši apmainoties ar viedokļiem un regulāri veicot tehniskas konsultācijas piecās galvenajās politikas jomās — vārda brīvība, tiesiskums, valsts pārvaldes reforma, vēlēšanu sistēmas reforma un ekonomiskie kritēriji; piekrīt Komisijas un valdības iestāžu paustajam viedoklim, ka jākoncentrējas uz dialoga veidošanu par 23. sadaļu (Tiesu iestādes un pamattiesības) un 24. sadaļu (Tiesiskums, brīvība un drošība), kas vēl vairāk uzlabos pievienošanās kritēriju un standartu piemērošanu; sagaida, ka šāds pastiprināts dialogs turpināsies arī citās pievienošanās procesam svarīgās jomās; uzskata, ka ar šā dialoga palīdzību tiks radīta jauna apņemšanās veikt reformas un stiprināt attiecības, divas reizes gadā organizējot politiska līmeņa sanāksmes;

| 9. | atzīst, ka gan dalība NATO, gan dalība Eiropas Savienībā ir nozīmīga valsts pieņemtajai eiroatlantiskajai pieejai, un norāda, ka NATO augstākā līmeņa tikšanās Čikāgā 2012. gada maijā, kā arī augsta līmeņa dialoga par pievienošanos sākšana un 2012. gada jūnijā paredzētā Eiropadomes sanāksme sniegs turpmākas svarīgas iespējas panākt vēl lielāku progresu; atgādina par neseno NATO ģenerālsekretāra paziņojumu, ka šo valsti aicinās iestāties šajā organizācijā, tiklīdz būs rasts savstarpēji pieņemams risinājums attiecībā uz nosaukumu; |
| --- | --- |

9.

atzīst, ka gan dalība NATO, gan dalība Eiropas Savienībā ir nozīmīga valsts pieņemtajai eiroatlantiskajai pieejai, un norāda, ka NATO augstākā līmeņa tikšanās Čikāgā 2012. gada maijā, kā arī augsta līmeņa dialoga par pievienošanos sākšana un 2012. gada jūnijā paredzētā Eiropadomes sanāksme sniegs turpmākas svarīgas iespējas panākt vēl lielāku progresu; atgādina par neseno NATO ģenerālsekretāra paziņojumu, ka šo valsti aicinās iestāties šajā organizācijā, tiklīdz būs rasts savstarpēji pieņemams risinājums attiecībā uz nosaukumu;

| 10. | atkārtoti aicina šīs valsts iestādes un plašsaziņas līdzekļus strādāt pie tā, lai izveidotu pozitīvu gaisotni, kas palīdzēs izveidot attiecības ar kaimiņvalstīm, un atturēties no naidīgu izteikumu paušanas; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti aicina šīs valsts iestādes un plašsaziņas līdzekļus strādāt pie tā, lai izveidotu pozitīvu gaisotni, kas palīdzēs izveidot attiecības ar kaimiņvalstīm, un atturēties no naidīgu izteikumu paušanas;

| 11. | norāda uz 2011. gada jūlijā izveidotās valdības lēmumu piemērot amnestijas tiesību aktus četriem gadījumiem, kas saistīti ar kara noziegumiem un kurus 2008. gadā šīs valsts tiesu sistēmai nodeva Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai; aicina valdību izskatīt alternatīvas iespējas, ar kurām tiktu nodrošināta piekļuve taisnīgai tiesai un reparācija šajos noziegumos cietušajiem un viņu ģimenēm, kā to paredz starptautisko humanitāro tiesību aktu noteikumi; |
| --- | --- |

11.

norāda uz 2011. gada jūlijā izveidotās valdības lēmumu piemērot amnestijas tiesību aktus četriem gadījumiem, kas saistīti ar kara noziegumiem un kurus 2008. gadā šīs valsts tiesu sistēmai nodeva Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai; aicina valdību izskatīt alternatīvas iespējas, ar kurām tiktu nodrošināta piekļuve taisnīgai tiesai un reparācija šajos noziegumos cietušajiem un viņu ģimenēm, kā to paredz starptautisko humanitāro tiesību aktu noteikumi;

Strīds par nosaukumu

| 12. | norāda uz 2011. gada 5. decembrī izdoto Starptautiskās Tiesas lēmumu attiecībā uz strīdu par nosaukumu; uzskata, ka ar šo lēmumu vajadzētu radīt jaunu stimulu, nodrošinot, ka tiek darīts viss iespējamais, lai ANO aizgādībā atrisinātu strīdu par nosaukumu, un aicina puses labā ticībā ievērot lēmumu un izmantot to, lai pastiprinātu dialogu, vienlaikus uzsverot nepieciešamību panākt savstarpēji pieņemamu kompromisu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ANO ieceltā vidutāja paziņojumu un viņa aicinājumu pusēm izmantot minēto lēmumu, lai pastiprinātu dialogu nolūkā rast visiem pieņemamu problēmas risinājumu; |
| --- | --- |

12.

norāda uz 2011. gada 5. decembrī izdoto Starptautiskās Tiesas lēmumu attiecībā uz strīdu par nosaukumu; uzskata, ka ar šo lēmumu vajadzētu radīt jaunu stimulu, nodrošinot, ka tiek darīts viss iespējamais, lai ANO aizgādībā atrisinātu strīdu par nosaukumu, un aicina puses labā ticībā ievērot lēmumu un izmantot to, lai pastiprinātu dialogu, vienlaikus uzsverot nepieciešamību panākt savstarpēji pieņemamu kompromisu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ANO ieceltā vidutāja paziņojumu un viņa aicinājumu pusēm izmantot minēto lēmumu, lai pastiprinātu dialogu nolūkā rast visiem pieņemamu problēmas risinājumu;

| 13. | pauž dziļu nožēlu par to, ka strīds par valsts nosaukumu joprojām bloķē šīs valsts virzību uz pievienošanos Eiropas Savienībai, tādējādi kavējot pašu paplašināšanās procesu; uzsver, ka labas kaimiņattiecības ir izšķirošais kritērijs ES paplašināšanās procesā, un aicina iesaistīto valstu valdības atturēties no pretrunīgiem žestiem, rīcības un paziņojumiem, kas varētu negatīvi ietekmēt savstarpējās attiecības; |
| --- | --- |

13.

pauž dziļu nožēlu par to, ka strīds par valsts nosaukumu joprojām bloķē šīs valsts virzību uz pievienošanos Eiropas Savienībai, tādējādi kavējot pašu paplašināšanās procesu; uzsver, ka labas kaimiņattiecības ir izšķirošais kritērijs ES paplašināšanās procesā, un aicina iesaistīto valstu valdības atturēties no pretrunīgiem žestiem, rīcības un paziņojumiem, kas varētu negatīvi ietekmēt savstarpējās attiecības;

| 14. | atkārtoti aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi un par paplašināšanos atbildīgo komisāru veicināt vienošanos nosaukuma jautājumā un piedāvāt politisku vadību; turklāt uzskata, ka valsts vadītājiem un Eiropas Savienībai būtu konsekventi jāskaidro sabiedrībai risinājuma priekšrocības, pirms tiek organizēts referendums par šo jautājumu; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi un par paplašināšanos atbildīgo komisāru veicināt vienošanos nosaukuma jautājumā un piedāvāt politisku vadību; turklāt uzskata, ka valsts vadītājiem un Eiropas Savienībai būtu konsekventi jāskaidro sabiedrībai risinājuma priekšrocības, pirms tiek organizēts referendums par šo jautājumu;

| 15. | pauž nožēlu par to, ka 2011. gada progresa ziņojumā tika izlaisti vārdi, kas saistīti ar nosaukumu „Maķedonija” un šāda prakse tiek īstenota kopš 2009. gada, lai gan Apvienoto Nāciju Organizācijas dokumentos šo vārdu regulāri izmanto, izdarot atsauces uz valsts valodu, kultūru un identitāti; vērš uzmanību uz negatīvo reakciju, ko šis aspekts šogad izraisījis sabiedrībā, un aicina Komisiju ņemt to vērā, gatavojot nākamos ziņojumus; atgādina, ka Ohridas pamatnolīgums ir balstīts uz visu kopienu etniskās identitātes ievērošanas principu; |
| --- | --- |

15.

pauž nožēlu par to, ka 2011. gada progresa ziņojumā tika izlaisti vārdi, kas saistīti ar nosaukumu „Maķedonija” un šāda prakse tiek īstenota kopš 2009. gada, lai gan Apvienoto Nāciju Organizācijas dokumentos šo vārdu regulāri izmanto, izdarot atsauces uz valsts valodu, kultūru un identitāti; vērš uzmanību uz negatīvo reakciju, ko šis aspekts šogad izraisījis sabiedrībā, un aicina Komisiju ņemt to vērā, gatavojot nākamos ziņojumus; atgādina, ka Ohridas pamatnolīgums ir balstīts uz visu kopienu etniskās identitātes ievērošanas principu;

| 16. | uzsver to, ka ir būtiski saglabāt pievienošanās procesa tempu; šajā saistībā atzinīgi vērtē šīs valsts valdības piedāvājumu noteikt termiņu strīda par nosaukumu veiksmīgam risinājumam ne vēlāk kā līdz brīdim, kad beigsies izpētes („skrīninga”) process, kuru, sarunām sākoties, veiks Eiropas Komisija; uzskata, ka valdības patiesi centieni un ES reformu īstenošana plašā attiecīgo jautājumu diapazonā var palīdzēt radīt tādu politisko vidi, kas ļauj atrisināt divpusējos jautājumus, kā to parādījuši citi paplašināšanās procesi; norāda, ka divpusējā jautājuma risināšana paralēli pievienošanās sarunām, pamatojoties uz Slovēnijas un Horvātijas modeli, nāktu par labu gan šai valstij, gan Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

16.

uzsver to, ka ir būtiski saglabāt pievienošanās procesa tempu; šajā saistībā atzinīgi vērtē šīs valsts valdības piedāvājumu noteikt termiņu strīda par nosaukumu veiksmīgam risinājumam ne vēlāk kā līdz brīdim, kad beigsies izpētes („skrīninga”) process, kuru, sarunām sākoties, veiks Eiropas Komisija; uzskata, ka valdības patiesi centieni un ES reformu īstenošana plašā attiecīgo jautājumu diapazonā var palīdzēt radīt tādu politisko vidi, kas ļauj atrisināt divpusējos jautājumus, kā to parādījuši citi paplašināšanās procesi; norāda, ka divpusējā jautājuma risināšana paralēli pievienošanās sarunām, pamatojoties uz Slovēnijas un Horvātijas modeli, nāktu par labu gan šai valstij, gan Eiropas Savienībai;

| 17. | atkārtoti aicina Komisiju un Padomi sākt darbu, lai saskaņā ar ES līgumiem izstrādātu vispārēji piemērojamu šķīrējtiesas mehānismu, kas būtu paredzēts divpusēju strīdīgu jautājumu risināšanai starp paplašināšanās valstīm un ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

17.

atkārtoti aicina Komisiju un Padomi sākt darbu, lai saskaņā ar ES līgumiem izstrādātu vispārēji piemērojamu šķīrējtiesas mehānismu, kas būtu paredzēts divpusēju strīdīgu jautājumu risināšanai starp paplašināšanās valstīm un ES dalībvalstīm;

Parlamentu sadarbība

| 18. | atzinīgi vērtē jaunā parlamenta ievēlēšanu un jaunas koalīcijas valdības ātro izveidošanu agrīno parlamenta vēlēšanu rezultātā; prasa stiprināt politisko dialogu, pievēršot uzmanību parlamentam kā galvenajai demokrātiskajai iestādei, kurā apspriež politisko domstarpību rezultātā radušās problēmas un rod tām risinājumu; norāda, ka Nacionālās asamblejas rezolūcijā ir atzinīgi vērtēti ieteikumi, kas iekļauti šā gada progresa ziņojumā, un ka tā tika pieņemta vienprātīgi; aicina visus politisko procesu dalībniekus valstī divkāršot centienus, turpinot vajadzīgās reformas, tai skaitā Komisijas ieteikumu efektīvu īstenošanu un paveiktā darba pārbaudi; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē jaunā parlamenta ievēlēšanu un jaunas koalīcijas valdības ātro izveidošanu agrīno parlamenta vēlēšanu rezultātā; prasa stiprināt politisko dialogu, pievēršot uzmanību parlamentam kā galvenajai demokrātiskajai iestādei, kurā apspriež politisko domstarpību rezultātā radušās problēmas un rod tām risinājumu; norāda, ka Nacionālās asamblejas rezolūcijā ir atzinīgi vērtēti ieteikumi, kas iekļauti šā gada progresa ziņojumā, un ka tā tika pieņemta vienprātīgi; aicina visus politisko procesu dalībniekus valstī divkāršot centienus, turpinot vajadzīgās reformas, tai skaitā Komisijas ieteikumu efektīvu īstenošanu un paveiktā darba pārbaudi;

| 19. | apsveic valsti ar agrīno parlamenta vēlēšanu norisi 2011. gada 5. jūnijā un atzinīgi vērtē EDSO/DICB vērtējumu, ka to laikā notika sacensība starp kandidātiem un tās bija pārredzamas un labi organizētas visā valstī; tomēr vērš uzmanību uz dažiem trūkumiem un aicina iestādes pārbaudīt, kā ir izpildīti starptautiskās sabiedrības ieteikumi, jo īpaši EDSO/DICB vēlēšanu novērošanas misijas secinājumi un ieteikumi, un vietējo novērotāju (no apvienības „Most”) ieteikumi, piemēram, attiecībā uz vēlētāju saraksta atjaunināšanu, līdzsvarotas publicitātes nodrošināšanu presē gan valdības, gan opozīcijas partijām, tostarp — sabiedriskajos plašsaziņas līdzekļos —, ierēdņu aizsardzību pret visu veidu politisko spiedienu, partiju finansējuma efektīvas uzraudzības un valsts līdzekļu izlietojuma pārredzamības nodrošināšanu, pasākumu organizēšanu balsošanai ārvalstīs, kā arī valsts un partiju struktūru pilnīgu nošķiršanu; aicina attiecīgās iestādes tuvākajā laikā atrisināt šos jautājumus; |
| --- | --- |

19.

apsveic valsti ar agrīno parlamenta vēlēšanu norisi 2011. gada 5. jūnijā un atzinīgi vērtē EDSO/DICB vērtējumu, ka to laikā notika sacensība starp kandidātiem un tās bija pārredzamas un labi organizētas visā valstī; tomēr vērš uzmanību uz dažiem trūkumiem un aicina iestādes pārbaudīt, kā ir izpildīti starptautiskās sabiedrības ieteikumi, jo īpaši EDSO/DICB vēlēšanu novērošanas misijas secinājumi un ieteikumi, un vietējo novērotāju (no apvienības „Most”) ieteikumi, piemēram, attiecībā uz vēlētāju saraksta atjaunināšanu, līdzsvarotas publicitātes nodrošināšanu presē gan valdības, gan opozīcijas partijām, tostarp — sabiedriskajos plašsaziņas līdzekļos —, ierēdņu aizsardzību pret visu veidu politisko spiedienu, partiju finansējuma efektīvas uzraudzības un valsts līdzekļu izlietojuma pārredzamības nodrošināšanu, pasākumu organizēšanu balsošanai ārvalstīs, kā arī valsts un partiju struktūru pilnīgu nošķiršanu; aicina attiecīgās iestādes tuvākajā laikā atrisināt šos jautājumus;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka ir izbeigts parlamenta boikots, un uzskata, ka turpmāku demokrātijas nostiprināšanu valstī var panākt tikai, uzlabojot demokrātiskajās institūcijās risinātā politiskā dialoga gaisotni un iekļaujot tajā visas politiskās partijas; prasa pastiprināt parlamenta lomu valdības un tās aģentūru uzraudzībā; prasa darīt pieejamu nepieciešamo finansējumu un nodrošināt papildu personālu, lai varētu pilnībā izveidot parlamenta institūtu; atzinīgi vērtē progresu, kas panākts parlamenta uzraudzības uzklausīšanu ieviešanā, un pauž atbalstu turpmākiem Eiropas Savienības centieniem sniegt tehnisko palīdzību Nacionālajai asamblejai, lai tā varētu veidot savu praksi; atzinīgi vērtē to, ka turpinās Apvienotās parlamentārās komitejas sadarbība ar Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka ir izbeigts parlamenta boikots, un uzskata, ka turpmāku demokrātijas nostiprināšanu valstī var panākt tikai, uzlabojot demokrātiskajās institūcijās risinātā politiskā dialoga gaisotni un iekļaujot tajā visas politiskās partijas; prasa pastiprināt parlamenta lomu valdības un tās aģentūru uzraudzībā; prasa darīt pieejamu nepieciešamo finansējumu un nodrošināt papildu personālu, lai varētu pilnībā izveidot parlamenta institūtu; atzinīgi vērtē progresu, kas panākts parlamenta uzraudzības uzklausīšanu ieviešanā, un pauž atbalstu turpmākiem Eiropas Savienības centieniem sniegt tehnisko palīdzību Nacionālajai asamblejai, lai tā varētu veidot savu praksi; atzinīgi vērtē to, ka turpinās Apvienotās parlamentārās komitejas sadarbība ar Eiropas Parlamentu;

Ekonomiskā attīstība

| 21. | pauž atzinību valstij par tās labajiem ekonomiskajiem rādītājiem un to, ka ir saglabāta makroekonomiskā stabilitāte; pauž atzinību valdībai par to, ka saskaņā ar Pasaules Bankas ziņojuma „Doing Business” datiem pēdējos piecus gadus tā ir bijusi trešā veiksmīgākā valsts pasaulē regulatīvo reformu veikšanā; pauž nožēlu, ka globālā ekonomikas lejupslīde ir ietekmējusi ārvalstu tiešos ieguldījumus šajā valstī un to apjoms vēl aizvien ir ļoti mazs; uzskata, ka ieguldījumu, tirdzniecības un ekonomiskās attīstības potenciāls joprojām ir izšķirošais arguments, kādēļ valstij jāturpina ceļš uz pievienošanos Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

21.

pauž atzinību valstij par tās labajiem ekonomiskajiem rādītājiem un to, ka ir saglabāta makroekonomiskā stabilitāte; pauž atzinību valdībai par to, ka saskaņā ar Pasaules Bankas ziņojuma „Doing Business” datiem pēdējos piecus gadus tā ir bijusi trešā veiksmīgākā valsts pasaulē regulatīvo reformu veikšanā; pauž nožēlu, ka globālā ekonomikas lejupslīde ir ietekmējusi ārvalstu tiešos ieguldījumus šajā valstī un to apjoms vēl aizvien ir ļoti mazs; uzskata, ka ieguldījumu, tirdzniecības un ekonomiskās attīstības potenciāls joprojām ir izšķirošais arguments, kādēļ valstij jāturpina ceļš uz pievienošanos Eiropas Savienībai;

| 22. | norāda, ka, turpmāk uzlabojot uzņēmējdarbības vidi gan vietējiem uzņēmumiem, gan ārvalstu investoriem, ir būtiski svarīgi, lai tiesību akti būtu prognozējami un tie tiktu piemēroti efektīvi; tādēļ aicina valdību pastiprināt centienus efektīvas un neatkarīgas tiesu varas, kā arī profesionālu, kompetentu un objektīvu pārvaldes iestāžu nodrošināšanā, tostarp paredzot pasākumus regulatīvo un uzraudzības aģentūru neatkarības un spēju pastiprināšanai; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka, turpmāk uzlabojot uzņēmējdarbības vidi gan vietējiem uzņēmumiem, gan ārvalstu investoriem, ir būtiski svarīgi, lai tiesību akti būtu prognozējami un tie tiktu piemēroti efektīvi; tādēļ aicina valdību pastiprināt centienus efektīvas un neatkarīgas tiesu varas, kā arī profesionālu, kompetentu un objektīvu pārvaldes iestāžu nodrošināšanā, tostarp paredzot pasākumus regulatīvo un uzraudzības aģentūru neatkarības un spēju pastiprināšanai;

| 23. | atzīst, ka augsts bezdarba līmenis un nabadzība ir problēmas, kas joprojām lielā mērā apgrūtina valsti; atzinīgi vērtē parlamentā pašlaik notiekošās debates par minimālo algu; atgādina, ka šī valsts ANO tautas attīstības indeksā ierindojas zemu, un atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta stratēģija nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai; aicinot valdību pastiprināt centienus, lai novērstu strukturālo bezdarbu un aizsargātu mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas, uzsver, ka tikai ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, kas tiek radīta, nodrošinot vidi, kurā uzņēmumiem tiek radīts stimuls veikt lielākus ieguldījumus, var atrisināt nopietno problēmu saistībā ar pastāvīgi augsto bezdarba līmeni valstī; šajā sakarībā mudina valdību atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, atvieglojot piekļuvi finansējumam, un aicina to turpināt labo praksi apspriesties ar darījumu aprindu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

23.

atzīst, ka augsts bezdarba līmenis un nabadzība ir problēmas, kas joprojām lielā mērā apgrūtina valsti; atzinīgi vērtē parlamentā pašlaik notiekošās debates par minimālo algu; atgādina, ka šī valsts ANO tautas attīstības indeksā ierindojas zemu, un atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta stratēģija nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai; aicinot valdību pastiprināt centienus, lai novērstu strukturālo bezdarbu un aizsargātu mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas, uzsver, ka tikai ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, kas tiek radīta, nodrošinot vidi, kurā uzņēmumiem tiek radīts stimuls veikt lielākus ieguldījumus, var atrisināt nopietno problēmu saistībā ar pastāvīgi augsto bezdarba līmeni valstī; šajā sakarībā mudina valdību atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, atvieglojot piekļuvi finansējumam, un aicina to turpināt labo praksi apspriesties ar darījumu aprindu pārstāvjiem;

| 24. | atzinīgi vērtē to, ka pēdējos piecos gados šī valsts Transparency International pretkorupcijas indeksā ir pakāpusies par 40 vietām; pauž atzinību par grozījumiem, kas saskaņā ar GRECO ieteikumiem izdarīti pretkorupcijas jomas tiesiskajā regulējumā; tomēr ir vienisprātis ar Komisiju, ka korupcija joprojām rada „nopietnas bažas”; mudina turpināt centienus, lai izveidotu uzskaiti attiecībā uz to, kā tiek panākta objektīva notiesāšana korupcijas gadījumos, jo īpaši saistībā ar augstākā līmeņa amatpersonām, un svarīgākajās jomās, kurās vērojamas problēmas, piemēram, valsts pasūtījumu jomā; uzsver nepieciešamību pēc labākas pārredzamības attiecībā uz valsts līdzekļu izdevumiem un politisko partiju finansēšanu; aicina Eiropas Savienības investorus un uzņēmējus, kuri veic tirdzniecību ar šo valsti, sadarbībā ar saviem partneriem rādīt piemēru un aktīvāk vērsties pret korupciju; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē to, ka pēdējos piecos gados šī valsts Transparency International pretkorupcijas indeksā ir pakāpusies par 40 vietām; pauž atzinību par grozījumiem, kas saskaņā ar GRECO ieteikumiem izdarīti pretkorupcijas jomas tiesiskajā regulējumā; tomēr ir vienisprātis ar Komisiju, ka korupcija joprojām rada „nopietnas bažas”; mudina turpināt centienus, lai izveidotu uzskaiti attiecībā uz to, kā tiek panākta objektīva notiesāšana korupcijas gadījumos, jo īpaši saistībā ar augstākā līmeņa amatpersonām, un svarīgākajās jomās, kurās vērojamas problēmas, piemēram, valsts pasūtījumu jomā; uzsver nepieciešamību pēc labākas pārredzamības attiecībā uz valsts līdzekļu izdevumiem un politisko partiju finansēšanu; aicina Eiropas Savienības investorus un uzņēmējus, kuri veic tirdzniecību ar šo valsti, sadarbībā ar saviem partneriem rādīt piemēru un aktīvāk vērsties pret korupciju;

| 25. | norāda uz progresa ziņojumā iekļauto konstatējumu par to, ka Valsts komisijas korupcijas novēršanai neatkarība un objektivitāte joprojām ir trausla; prasa pastiprināt ziņotāju juridisko un institucionālo aizsardzību; atzinīgi vērtē jauno Kriminālprocesa kodeksu, kas pieņemts saistībā ar plašāku krimināltiesību reformu, ar kuru būtu jāuzlabo izmeklēšanas procedūras kompleksās lietās, kas saistītas ar organizēto noziedzību un korupciju; atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota izmeklēšanas grupa, kas, sākot ar nākamo gadu, strādās tiešā prokuratūras pakļautībā, un izsaka cerību, ka tas ļaus panākt faktisku vainīgo notiesāšanu lielākā skaitā lietu, kuras ir minējusi Komisija; aicina valdību piešķirt Korupcijas novēršanas valsts komisijai nepieciešamo finansējumu un personālu; uzsver, ka politiskā griba ir izšķiroši svarīga sistēmiskās korupcijas novēršanā; |
| --- | --- |

25.

norāda uz progresa ziņojumā iekļauto konstatējumu par to, ka Valsts komisijas korupcijas novēršanai neatkarība un objektivitāte joprojām ir trausla; prasa pastiprināt ziņotāju juridisko un institucionālo aizsardzību; atzinīgi vērtē jauno Kriminālprocesa kodeksu, kas pieņemts saistībā ar plašāku krimināltiesību reformu, ar kuru būtu jāuzlabo izmeklēšanas procedūras kompleksās lietās, kas saistītas ar organizēto noziedzību un korupciju; atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota izmeklēšanas grupa, kas, sākot ar nākamo gadu, strādās tiešā prokuratūras pakļautībā, un izsaka cerību, ka tas ļaus panākt faktisku vainīgo notiesāšanu lielākā skaitā lietu, kuras ir minējusi Komisija; aicina valdību piešķirt Korupcijas novēršanas valsts komisijai nepieciešamo finansējumu un personālu; uzsver, ka politiskā griba ir izšķiroši svarīga sistēmiskās korupcijas novēršanā;

| 26. | norāda, ka ir pieņemts plaša mēroga tiesību aktu kopums, lai turpinātu nostiprināt tiesu iestāžu efektivitāti un neatkarību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Tiesnešu un prokuroru akadēmijas efektīvo darbu un tādas sistēmas ieviešanu, ar kuru lietas tiek sadalītas pēc nejaušības principa; mudina atbildīgās iestādes turpināt korupcijas apkarošanai paredzēto tiesību aktu īstenošanu, kā arī palielināt tiesu iestāžu neatkarību, efektivitāti un piešķirt tām vairāk finansējuma; vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi, lai tiesu sistēma darbotos bez politiskas iejaukšanās; atzinīgi vērtē centienus palielināt tiesu sistēmas efektivitāti un pārredzamību; uzsver nepieciešamību izveidot reģistru, kurā tiktu iekļauti dati par veikto kriminālvajāšanu un piespriestajiem sodiem, lai varētu noteikt sasniegto progresu; aicina vienādot tiesu praksi, lai nodrošinātu paredzamu tiesiskās sistēmas darbību un sabiedrības paļāvību; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka ir pieņemts plaša mēroga tiesību aktu kopums, lai turpinātu nostiprināt tiesu iestāžu efektivitāti un neatkarību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Tiesnešu un prokuroru akadēmijas efektīvo darbu un tādas sistēmas ieviešanu, ar kuru lietas tiek sadalītas pēc nejaušības principa; mudina atbildīgās iestādes turpināt korupcijas apkarošanai paredzēto tiesību aktu īstenošanu, kā arī palielināt tiesu iestāžu neatkarību, efektivitāti un piešķirt tām vairāk finansējuma; vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi, lai tiesu sistēma darbotos bez politiskas iejaukšanās; atzinīgi vērtē centienus palielināt tiesu sistēmas efektivitāti un pārredzamību; uzsver nepieciešamību izveidot reģistru, kurā tiktu iekļauti dati par veikto kriminālvajāšanu un piespriestajiem sodiem, lai varētu noteikt sasniegto progresu; aicina vienādot tiesu praksi, lai nodrošinātu paredzamu tiesiskās sistēmas darbību un sabiedrības paļāvību;

Ohridas pamatnolīgums (OFA)

| 27. | apsveic valsti neatkarības 20. gadadienā un Ohridas pamatnolīguma 10. gadadienā, kas tika atzīmēta 2011. gadā; uzsver, ka nolīgums var būt paraugs visam reģionam, kā veiksmīgi atrisināt etniskos konfliktus, vienlaikus saglabājot valsts teritoriālo integritāti un reformējot valsts struktūras; tomēr uzsver, ka ir nepieciešams vēl pastiprināt centienus, lai panāktu pušu pilnīgu izlīgumu un veidotu pamatu tādu starpetnisku demokrātisku iestāžu konsolidēšanai, kas nebūtu šķeltnieciskas; |
| --- | --- |

27.

apsveic valsti neatkarības 20. gadadienā un Ohridas pamatnolīguma 10. gadadienā, kas tika atzīmēta 2011. gadā; uzsver, ka nolīgums var būt paraugs visam reģionam, kā veiksmīgi atrisināt etniskos konfliktus, vienlaikus saglabājot valsts teritoriālo integritāti un reformējot valsts struktūras; tomēr uzsver, ka ir nepieciešams vēl pastiprināt centienus, lai panāktu pušu pilnīgu izlīgumu un veidotu pamatu tādu starpetnisku demokrātisku iestāžu konsolidēšanai, kas nebūtu šķeltnieciskas;

| 28. | atzinīgi vērtē premjerministra 2011. gada 5. septembra runu, kurā viņš atzina, ka valsts sociālais un politiskais modelis ir multikulturālisms, uzsverot nepieciešamību īstenot OFA un par mērķi nosakot „integrāciju bez asimilācijas”; atbalsta apņemšanās, kas tika paustas attiecībā uz otro gadu desmitu Ohridas pamatnolīguma īstenošanā; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē premjerministra 2011. gada 5. septembra runu, kurā viņš atzina, ka valsts sociālais un politiskais modelis ir multikulturālisms, uzsverot nepieciešamību īstenot OFA un par mērķi nosakot „integrāciju bez asimilācijas”; atbalsta apņemšanās, kas tika paustas attiecībā uz otro gadu desmitu Ohridas pamatnolīguma īstenošanā;

| 29. | atzīst to, ka nesen tika pieņemti vairāki likumi, jo īpaši — grozījumi likumā par valodām un simbolu lietošanu; aicina visur sniegt aktīvu atbalstu Kopienu sadarbības komitejām; |
| --- | --- |

29.

atzīst to, ka nesen tika pieņemti vairāki likumi, jo īpaši — grozījumi likumā par valodām un simbolu lietošanu; aicina visur sniegt aktīvu atbalstu Kopienu sadarbības komitejām;

| 30. | ar bažām norāda uz vēsturisku argumentu izmantošanu pašreizējās debatēs, tostarp tā dēvēto antikvizāciju, kuras rezultātā var palielināties saspīlējums attiecībās ar kaimiņvalstīm un rasties jauna iekšēja šķelšanās; |
| --- | --- |

30.

ar bažām norāda uz vēsturisku argumentu izmantošanu pašreizējās debatēs, tostarp tā dēvēto antikvizāciju, kuras rezultātā var palielināties saspīlējums attiecībās ar kaimiņvalstīm un rasties jauna iekšēja šķelšanās;

| 31. | uzsver nepieciešamību adekvāti sagatavot un operatīvi organizēt tautas skaitīšanu saskaņā ar tiesību aktiem un atbilstoši Eurostat standartiem; aicina valdību iesniegt uzticību raisošu plānu procesa īstenošanai; norāda, cik būtisks ir 20 % slieksnis, no kura saskaņā ar OFA sāk darboties atsevišķas tiesības, tomēr uzstāj, ka nekādā gadījumā nedrīkst attaisnot albāņu vai kādas citas mazākumtautības kopienas jebkāda veida diskrimināciju, pamatojoties uz šīs kopienas pārstāvju skaitu iedzīvotāju vidū; |
| --- | --- |

31.

uzsver nepieciešamību adekvāti sagatavot un operatīvi organizēt tautas skaitīšanu saskaņā ar tiesību aktiem un atbilstoši Eurostat standartiem; aicina valdību iesniegt uzticību raisošu plānu procesa īstenošanai; norāda, cik būtisks ir 20 % slieksnis, no kura saskaņā ar OFA sāk darboties atsevišķas tiesības, tomēr uzstāj, ka nekādā gadījumā nedrīkst attaisnot albāņu vai kādas citas mazākumtautības kopienas jebkāda veida diskrimināciju, pamatojoties uz šīs kopienas pārstāvju skaitu iedzīvotāju vidū;

| 32. | aicina pielikt ievērojami lielākas pūles, lai cīnītos pret bērnu dalījumu pa atšķirīgām etniskām grupām izglītības sistēmā, vienlaikus atbalstot visu bērnu tiesības uz izglītību dzimtajā valodā; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt jaunas mācību grāmatas, lai uzlabotu savstarpējo sapratni un pakāpeniski pārtrauktu kaitīgo praksi dalīt skolēnus plūsmās pēc etniskā principa, kas joprojām tiek īstenota dažās skolās; ņemot vērā izglītības milzīgo nozīmi šai valstij, aicina nodrošināt tai lielāku atbalstu no pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) — ar nosacījumu, ka tiek efektīvi pārvarēta izglītības segregācija; |
| --- | --- |

32.

aicina pielikt ievērojami lielākas pūles, lai cīnītos pret bērnu dalījumu pa atšķirīgām etniskām grupām izglītības sistēmā, vienlaikus atbalstot visu bērnu tiesības uz izglītību dzimtajā valodā; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt jaunas mācību grāmatas, lai uzlabotu savstarpējo sapratni un pakāpeniski pārtrauktu kaitīgo praksi dalīt skolēnus plūsmās pēc etniskā principa, kas joprojām tiek īstenota dažās skolās; ņemot vērā izglītības milzīgo nozīmi šai valstij, aicina nodrošināt tai lielāku atbalstu no pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) — ar nosacījumu, ka tiek efektīvi pārvarēta izglītības segregācija;

Decentralizācija

| 33. | atbalsta izlēmīgo rīcību virzībā uz valsts politisko decentralizāciju, kuru tās valdība ir nodēvējusi par OFA„galveno pīlāru” un kura ir labas valsts pārvaldes interesēs; atzinīgi vērtē to, ka ir apstiprināti rīcības plāni tā sasniegšanai; |
| --- | --- |

33.

atbalsta izlēmīgo rīcību virzībā uz valsts politisko decentralizāciju, kuru tās valdība ir nodēvējusi par OFA„galveno pīlāru” un kura ir labas valsts pārvaldes interesēs; atzinīgi vērtē to, ka ir apstiprināti rīcības plāni tā sasniegšanai;

| 34. | atbalsta Komisijas ieteikumu radīt spēcīgāku impulsu decentralizācijas procesam; aicina panākt ievērojamu līdzsvaru starp centralizēto budžetu un vietējo pašvaldību budžetiem, lai varētu veikt šo decentralizāciju; uzsver to, ka pašvaldībām paredzēto dotāciju sadalē ir svarīga pārredzamība, objektivitāte un personisko interešu neiesaistīšana; pauž bažas par to, ka atsevišķām pašvaldībām ir finansiālas grūtības saistībā ar zemu finanšu pārvaldības veiktspēju, un mudina valdību sniegt tām pienācīgu tehnisko palīdzību (ja nepieciešams — ar Eiropas Komisijas atbalstu); |
| --- | --- |

34.

atbalsta Komisijas ieteikumu radīt spēcīgāku impulsu decentralizācijas procesam; aicina panākt ievērojamu līdzsvaru starp centralizēto budžetu un vietējo pašvaldību budžetiem, lai varētu veikt šo decentralizāciju; uzsver to, ka pašvaldībām paredzēto dotāciju sadalē ir svarīga pārredzamība, objektivitāte un personisko interešu neiesaistīšana; pauž bažas par to, ka atsevišķām pašvaldībām ir finansiālas grūtības saistībā ar zemu finanšu pārvaldības veiktspēju, un mudina valdību sniegt tām pienācīgu tehnisko palīdzību (ja nepieciešams — ar Eiropas Komisijas atbalstu);

| 35. | uzteic pašvaldību veiksmīgo sadarbības programmu, kas tiek īstenota ar ANO Attīstības programmas palīdzību, un aicina ES palielināt atbalstu šai praksei; |
| --- | --- |

35.

uzteic pašvaldību veiksmīgo sadarbības programmu, kas tiek īstenota ar ANO Attīstības programmas palīdzību, un aicina ES palielināt atbalstu šai praksei;

Pamattiesības

| 36. | pauž patiesas bažas par nesenajām norisēm plašsaziņas līdzekļu jomā un to, ka plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesības joprojām ir nepārredzamas un lielā mērā monopolizētas; mudina valsti demonstrēt ciešu apņēmību ievērot plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu, tostarp rīkot uz informāciju balstītas debates, kurās tiek pārstāvēti dažādi viedokļi, par progresa ziņojumā norādītajiem jautājumiem saistībā ar reformām; atzinīgi vērtē uzaicinājumu EDSO pārstāvei plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā piedalīties tikko izveidotā Plašsaziņas līdzekļu brīvības apaļā galda diskusijās un atbalsta viņas paziņojumu, ka vienlaikus ar to, ka juridiskie un finanšu noteikumi savā uzņēmējdarbībā ir jāievēro visām apraides organizācijām, juridiskā sistēma tomēr nedrīkst speciāli mērķtiecīgi vērsties pret plašsaziņas līdzekļiem, kas kritizē vienu partiju; mudina iestādes panākt valstī tiesiskuma un plašsaziņas līdzekļu brīvības ievērošanu, tādējādi nodrošinot, ka arī turpmāk Komisijas novērtējums būs pozitīvs; |
| --- | --- |

36.

pauž patiesas bažas par nesenajām norisēm plašsaziņas līdzekļu jomā un to, ka plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesības joprojām ir nepārredzamas un lielā mērā monopolizētas; mudina valsti demonstrēt ciešu apņēmību ievērot plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu, tostarp rīkot uz informāciju balstītas debates, kurās tiek pārstāvēti dažādi viedokļi, par progresa ziņojumā norādītajiem jautājumiem saistībā ar reformām; atzinīgi vērtē uzaicinājumu EDSO pārstāvei plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā piedalīties tikko izveidotā Plašsaziņas līdzekļu brīvības apaļā galda diskusijās un atbalsta viņas paziņojumu, ka vienlaikus ar to, ka juridiskie un finanšu noteikumi savā uzņēmējdarbībā ir jāievēro visām apraides organizācijām, juridiskā sistēma tomēr nedrīkst speciāli mērķtiecīgi vērsties pret plašsaziņas līdzekļiem, kas kritizē vienu partiju; mudina iestādes panākt valstī tiesiskuma un plašsaziņas līdzekļu brīvības ievērošanu, tādējādi nodrošinot, ka arī turpmāk Komisijas novērtējums būs pozitīvs;

| 37. | aicina valdības reklāmas ieņēmumus vienādi un pārredzami sadalīt starp visām valsts apraides organizācijām neatkarīgi no redakcionālā satura vai politiskā novirziena; atbalsta Komisijas ieteikumu rīkoties, lai nodrošinātu, ka valsts televīzijas kanāls sasniedz mērķus un pilda objektīvas sabiedriskā raidorganizācijas lomu; aicina valsts iestādes pieņemt nepieciešamās izmaiņas, lai likumu par apraidi pielāgotu ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

37.

aicina valdības reklāmas ieņēmumus vienādi un pārredzami sadalīt starp visām valsts apraides organizācijām neatkarīgi no redakcionālā satura vai politiskā novirziena; atbalsta Komisijas ieteikumu rīkoties, lai nodrošinātu, ka valsts televīzijas kanāls sasniedz mērķus un pilda objektīvas sabiedriskā raidorganizācijas lomu; aicina valsts iestādes pieņemt nepieciešamās izmaiņas, lai likumu par apraidi pielāgotu ES tiesību aktiem;

| 38. | prasa veltīt pūles tam, lai nepieļautu, ka politisku iemeslu dēļ pret žurnālistiem ļaunprātīgi tiek ierosinātas prāvas par neslavas celšanu; atzinīgi vērtē neseno valdības paziņojumu par to, ka likums par neslavas celšanu tiek svītrots no kriminālkodeksa un uzsāktās tiesas prāvas pret žurnālistiem ir pārtrauktas; uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība ir demokrātijas stūrakmens un obligāts priekšnosacījums katrai valstij, kas vēlas kļūt par ES dalībvalsti; piekrīt viedoklim, ka plašsaziņas līdzekļu nozarei būtu jāizstrādā un jāīsteno augsti žurnālistikas profesionālie standarti, kā arī jāievēro žurnālistu ētikas kodeksa noteikumi; aicina iestādes izstrādāt tiesību aktus, kas būtu vērsti pret monopolu plašsaziņas līdzekļu jomā, kā arī pasākumus, lai nepieļautu politisku ietekmi plašsaziņas līdzekļu darbībā; |
| --- | --- |

38.

prasa veltīt pūles tam, lai nepieļautu, ka politisku iemeslu dēļ pret žurnālistiem ļaunprātīgi tiek ierosinātas prāvas par neslavas celšanu; atzinīgi vērtē neseno valdības paziņojumu par to, ka likums par neslavas celšanu tiek svītrots no kriminālkodeksa un uzsāktās tiesas prāvas pret žurnālistiem ir pārtrauktas; uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība ir demokrātijas stūrakmens un obligāts priekšnosacījums katrai valstij, kas vēlas kļūt par ES dalībvalsti; piekrīt viedoklim, ka plašsaziņas līdzekļu nozarei būtu jāizstrādā un jāīsteno augsti žurnālistikas profesionālie standarti, kā arī jāievēro žurnālistu ētikas kodeksa noteikumi; aicina iestādes izstrādāt tiesību aktus, kas būtu vērsti pret monopolu plašsaziņas līdzekļu jomā, kā arī pasākumus, lai nepieļautu politisku ietekmi plašsaziņas līdzekļu darbībā;

| 39. | atzinīgi vērtē to, ka kopumā tiek nodrošināta domas brīvība, apziņas brīvība un ticības brīvība; mudina valdību turpināt centienus diskriminācijas novēršanas politiku stiprināšanā un uzsver to, ka ir svarīgi novērst diskrimināciju etniskās izcelsmes dēļ, tai skaitā diskrimināciju pret iedzīvotājiem, kas atklāti norāda uz savu bulgāru identitāti un/vai etnisko izcelsmi; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē to, ka kopumā tiek nodrošināta domas brīvība, apziņas brīvība un ticības brīvība; mudina valdību turpināt centienus diskriminācijas novēršanas politiku stiprināšanā un uzsver to, ka ir svarīgi novērst diskrimināciju etniskās izcelsmes dēļ, tai skaitā diskrimināciju pret iedzīvotājiem, kas atklāti norāda uz savu bulgāru identitāti un/vai etnisko izcelsmi;

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka šogad izveidota Diskriminācijas novēršanas komisija, un prasa Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai sadarboties un sniegt visaptverošu atbalstu šīs komisijas darbā, kā arī nodrošināt šādu sadarbību un atbalstu Eiropas neatkarīgo diskriminācijas novēršanas aģentūru tīklā Equinet; atzinīgi vērtē to, ka pašlaik šī komisija izmeklē trīs sūdzības par iespējamu diskrimināciju dzimumorientācijas dēļ, kuras iesniedza dzimumtiesību un veselības tiesību koalīcija; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē to, ka šogad izveidota Diskriminācijas novēršanas komisija, un prasa Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai sadarboties un sniegt visaptverošu atbalstu šīs komisijas darbā, kā arī nodrošināt šādu sadarbību un atbalstu Eiropas neatkarīgo diskriminācijas novēršanas aģentūru tīklā Equinet; atzinīgi vērtē to, ka pašlaik šī komisija izmeklē trīs sūdzības par iespējamu diskrimināciju dzimumorientācijas dēļ, kuras iesniedza dzimumtiesību un veselības tiesību koalīcija;

| 41. | aicina stiprināt diskriminācijas novēršanas politiku un tās efektīvu īstenošanu, tostarp pielikt lielākas pūles, lai aizsargātu sieviešu un bērnu tiesības, kā arī cilvēku ar invaliditāti tiesības; atzinīgi vērtē Parlamenta Sieviešu kluba aktīvo un iedarbīgo lomu, bet pauž bažas par joprojām zemo sieviešu dalību vietējā mēroga politiskajā dzīvē, un uzskata, ka būtu jāuzlabo un jāīsteno izglītības programmas, lai iesaistītu sievietes pilsoniskajā un politiskajā dzīvē; aicina pastiprināt centienus, lai panāktu, ka personas ar invaliditāti nebūtu jāievieto speciālās iestādēs; atzinīgi vērtē to, ka parlaments 2011. gada 7. decembrī ir ratificējis ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām; |
| --- | --- |

41.

aicina stiprināt diskriminācijas novēršanas politiku un tās efektīvu īstenošanu, tostarp pielikt lielākas pūles, lai aizsargātu sieviešu un bērnu tiesības, kā arī cilvēku ar invaliditāti tiesības; atzinīgi vērtē Parlamenta Sieviešu kluba aktīvo un iedarbīgo lomu, bet pauž bažas par joprojām zemo sieviešu dalību vietējā mēroga politiskajā dzīvē, un uzskata, ka būtu jāuzlabo un jāīsteno izglītības programmas, lai iesaistītu sievietes pilsoniskajā un politiskajā dzīvē; aicina pastiprināt centienus, lai panāktu, ka personas ar invaliditāti nebūtu jāievieto speciālās iestādēs; atzinīgi vērtē to, ka parlaments 2011. gada 7. decembrī ir ratificējis ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām;

| 42. | ir nobažījies, ka dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību joma ir panākts tikai neliels progress; mudina valsts valdību noteikt dzimumu līdztiesību par politisko prioritāti un palielināt atbalstu darbībām un iniciatīvam, kuru mērķis ir cīnīties ar diskriminējošām tradīcijām, paražām un stereotipiem, kas ierobežo sieviešu pamattiesības; |
| --- | --- |

42.

ir nobažījies, ka dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību joma ir panākts tikai neliels progress; mudina valsts valdību noteikt dzimumu līdztiesību par politisko prioritāti un palielināt atbalstu darbībām un iniciatīvam, kuru mērķis ir cīnīties ar diskriminējošām tradīcijām, paražām un stereotipiem, kas ierobežo sieviešu pamattiesības;

| 43. | atkārtoti aicina grozīt likumu par diskriminācijas novēršanu un aizsardzību pret diskrimināciju, aizliedzot visus diskriminācijas veidus, kas norādīti Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantā, un uzsver, ka tas ir pievienošanās priekšnoteikums; pauž bažas par augstskolu un skolu mācību grāmatām, kurās homoseksualitāte aprakstīta kā slimība, un aicina nekavējoties izdarīt izmaiņas; aicina Komisiju izstrādāt veiktspējas palielināšanas programmas, lai nostiprinātu pilsonisko sabiedrību, iekļaujot tajā arī lesbietes, gejus, biseksuāļus un transpersonas; |
| --- | --- |

43.

atkārtoti aicina grozīt likumu par diskriminācijas novēršanu un aizsardzību pret diskrimināciju, aizliedzot visus diskriminācijas veidus, kas norādīti Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantā, un uzsver, ka tas ir pievienošanās priekšnoteikums; pauž bažas par augstskolu un skolu mācību grāmatām, kurās homoseksualitāte aprakstīta kā slimība, un aicina nekavējoties izdarīt izmaiņas; aicina Komisiju izstrādāt veiktspējas palielināšanas programmas, lai nostiprinātu pilsonisko sabiedrību, iekļaujot tajā arī lesbietes, gejus, biseksuāļus un transpersonas;

| 44. | atzinīgi vērtē to, ka pašlaik šī valsts ir uzņēmusies „Romu integrācijas desmitgades” vadību, un pauž cerību, ka tas iedvesmos uz turpmāku progresu romu integrācijai politiskajā, sociālajā un ekonomiskajā dzīvē; atzinīgi vērtē panākto progresu attiecībā uz romu integrēšanu izglītības sistēmā, jo aizvien vairāk personu reģistrējas mācībām vidējās izglītības un augstākās izglītības iestādēs, kā arī ir konstatēta romu labāka pārstāvība civildienestā; tomēr norāda uz Komisijas secinājumiem, ka ir nepieciešams turpināt centienus, lai veicinātu uzticēšanos, jo īpaši izglītības, kultūras un valodas jomā; atkārtoti pauž bažas par to, ka romu kopienai ir ļoti smagi sadzīves apstākļi un romi vēl aizvien saskaras ar diskrimināciju attiecībā uz izglītības, darba tirgus, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu pieejamību; vērš uzmanību uz īpaši smago stāvokli, kādā atrodas romu sievietes un bērni, kas dzīvo zem nabadzības robežas, un aicina iestādes nekavējoties veikt pasākumus, lai atrisinātu šo situāciju; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē to, ka pašlaik šī valsts ir uzņēmusies „Romu integrācijas desmitgades” vadību, un pauž cerību, ka tas iedvesmos uz turpmāku progresu romu integrācijai politiskajā, sociālajā un ekonomiskajā dzīvē; atzinīgi vērtē panākto progresu attiecībā uz romu integrēšanu izglītības sistēmā, jo aizvien vairāk personu reģistrējas mācībām vidējās izglītības un augstākās izglītības iestādēs, kā arī ir konstatēta romu labāka pārstāvība civildienestā; tomēr norāda uz Komisijas secinājumiem, ka ir nepieciešams turpināt centienus, lai veicinātu uzticēšanos, jo īpaši izglītības, kultūras un valodas jomā; atkārtoti pauž bažas par to, ka romu kopienai ir ļoti smagi sadzīves apstākļi un romi vēl aizvien saskaras ar diskrimināciju attiecībā uz izglītības, darba tirgus, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu pieejamību; vērš uzmanību uz īpaši smago stāvokli, kādā atrodas romu sievietes un bērni, kas dzīvo zem nabadzības robežas, un aicina iestādes nekavējoties veikt pasākumus, lai atrisinātu šo situāciju;

| 45. | atzinīgi vērtē to, ka valsts valdība ir pieņēmusi Romu sociālās integrācijas stratēģiju 2012.-2014. gadam; tomēr norāda, ka 2012. gadā nav atvēlēti valsts līdzekļi, lai īstenotu attiecīgajā rīcības plānā paredzētos pasākumus, un šajā saistībā aicina valsts iestādes rast tam nepieciešamos līdzekļus; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē to, ka valsts valdība ir pieņēmusi Romu sociālās integrācijas stratēģiju 2012.-2014. gadam; tomēr norāda, ka 2012. gadā nav atvēlēti valsts līdzekļi, lai īstenotu attiecīgajā rīcības plānā paredzētos pasākumus, un šajā saistībā aicina valsts iestādes rast tam nepieciešamos līdzekļus;

| 46. | aicina visas iesaistītās puses attīstīt valstī neatkarīgu, plurālistisku, starpetnisku, starpkultūru un objektīvu pilsonisko sabiedrību un sniegt tajā ieguldījumu; tomēr uzsver — lai pilsoniskās sabiedrības organizācijas varētu pildīt šo lomu, tās ir ievērojami jānostiprina un tām jākļūst neatkarīgām no ārējas ietekmes, jo īpaši no politiskajām interesēm, un šāda tendence šajā valstī kopumā vēl nav beigusies; prasa nodrošināt nevalstiskajām organizācijām pieeju iekšzemes finanšu līdzekļiem, lai izbeigtu pārmērīgo paļaušanos uz ārvalstu donoriem; |
| --- | --- |

46.

aicina visas iesaistītās puses attīstīt valstī neatkarīgu, plurālistisku, starpetnisku, starpkultūru un objektīvu pilsonisko sabiedrību un sniegt tajā ieguldījumu; tomēr uzsver — lai pilsoniskās sabiedrības organizācijas varētu pildīt šo lomu, tās ir ievērojami jānostiprina un tām jākļūst neatkarīgām no ārējas ietekmes, jo īpaši no politiskajām interesēm, un šāda tendence šajā valstī kopumā vēl nav beigusies; prasa nodrošināt nevalstiskajām organizācijām pieeju iekšzemes finanšu līdzekļiem, lai izbeigtu pārmērīgo paļaušanos uz ārvalstu donoriem;

| 47. | tomēr uzskata, ka ES Pilsoniskās sabiedrības palīdzības programmai ir potenciāls ievērojami palielināt saziņu starp šīs valsts NVO, uzņēmumiem un arodbiedrībām un partneriem ES dalībvalstīs, radot abpusēju labumu un paātrinot pievienošanos Eiropas Savienībai, kas ir šīs saziņas tiešais mērķis; šajā nolūkā aicina Komisiju paplašināt finanšu atbalstu, kas tiek piešķirts no pirmspievienošanās palīdzības instrumenta, jo īpaši lai uzlabotu nevalstisko organizāciju attīstību; |
| --- | --- |

47.

tomēr uzskata, ka ES Pilsoniskās sabiedrības palīdzības programmai ir potenciāls ievērojami palielināt saziņu starp šīs valsts NVO, uzņēmumiem un arodbiedrībām un partneriem ES dalībvalstīs, radot abpusēju labumu un paātrinot pievienošanos Eiropas Savienībai, kas ir šīs saziņas tiešais mērķis; šajā nolūkā aicina Komisiju paplašināt finanšu atbalstu, kas tiek piešķirts no pirmspievienošanās palīdzības instrumenta, jo īpaši lai uzlabotu nevalstisko organizāciju attīstību;

| 48. | uzsver, ka valsts ir ratificējusi Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) astoņas galvenās darba tiesību konvencijas; ir nobažījies, ka ir panākts tikai neliels progress darba tiesību un arodbiedrību tiesību jomā; aicina iestādes vēl vairāk nostiprināt darba un arodbiedrību tiesības; šajā sakarībā mudina valdību nodrošināt pietiekamu administratīvo veiktspēju, kas vajadzīga darba tiesību pareizai īstenošanai un piemērošanai; uzsver sociālā dialoga nozīmi un mudina valsts valdību noteikt vērienīgākus mērķus un sākt visaptverošu sociālo dialogu ar attiecīgajiem partneriem; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka valsts ir ratificējusi Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) astoņas galvenās darba tiesību konvencijas; ir nobažījies, ka ir panākts tikai neliels progress darba tiesību un arodbiedrību tiesību jomā; aicina iestādes vēl vairāk nostiprināt darba un arodbiedrību tiesības; šajā sakarībā mudina valdību nodrošināt pietiekamu administratīvo veiktspēju, kas vajadzīga darba tiesību pareizai īstenošanai un piemērošanai; uzsver sociālā dialoga nozīmi un mudina valsts valdību noteikt vērienīgākus mērķus un sākt visaptverošu sociālo dialogu ar attiecīgajiem partneriem;

Tieslietas un iekšlietas

| 49. | norāda uz progresu, kas panākts, īstenojot reformu tieslietu jomā; apsveic Tiesnešu un prokuroru mācību akadēmiju, kas pašlaik atzīmē savu piekto gadadienu, ar paveikto darbu; pauž bažas par trūkumiem tiesību aktā par tiesnešiem, kurā ir atstātas iespējas politiski ietekmēt tiesnešu darbu, izmantojot atlaišanas procedūras, bet atzīst, ka pastāv vienprātība attiecībā uz to, ka ir vajadzīgi objektīvāki kritēriji tiesnešu atlaišanai no amata; atzinīgi vērtējot to, ka tagad uzmanības centrā ir tiesnešu darba rezultāti, uzsver, ka tos nav iespējams sasniegt bez patiesas apņemšanās nodrošināt spriedumu kvalitāti, tostarp apņemšanās pastāvīgi celt kvalifikāciju, kā arī nodrošināt uz nopelniem balstītas darbā pieņemšanas procedūras un tiesas neatkarības principa ievērošanu; |
| --- | --- |

49.

norāda uz progresu, kas panākts, īstenojot reformu tieslietu jomā; apsveic Tiesnešu un prokuroru mācību akadēmiju, kas pašlaik atzīmē savu piekto gadadienu, ar paveikto darbu; pauž bažas par trūkumiem tiesību aktā par tiesnešiem, kurā ir atstātas iespējas politiski ietekmēt tiesnešu darbu, izmantojot atlaišanas procedūras, bet atzīst, ka pastāv vienprātība attiecībā uz to, ka ir vajadzīgi objektīvāki kritēriji tiesnešu atlaišanai no amata; atzinīgi vērtējot to, ka tagad uzmanības centrā ir tiesnešu darba rezultāti, uzsver, ka tos nav iespējams sasniegt bez patiesas apņemšanās nodrošināt spriedumu kvalitāti, tostarp apņemšanās pastāvīgi celt kvalifikāciju, kā arī nodrošināt uz nopelniem balstītas darbā pieņemšanas procedūras un tiesas neatkarības principa ievērošanu;

| 50. | pauž bažas saistībā ar saņemtajiem ziņojumiem par policijas slikto izturēšanos un aicina rūpīgi izmeklēt šos gadījumus, jo īpaši traģisko incidentu vēlēšanu naktī, un apgalvojumus, ka nozieguma vietā netika veikta pilnvērtīga izmeklēšana; uzsver to, ka ir svarīgi nodrošināt policijas kontroles mehānismu, jo īpaši Iekšlietu ministrijas Iekšējās kontroles un profesionālo standartu nodaļas, neatkarību; |
| --- | --- |

50.

pauž bažas saistībā ar saņemtajiem ziņojumiem par policijas slikto izturēšanos un aicina rūpīgi izmeklēt šos gadījumus, jo īpaši traģisko incidentu vēlēšanu naktī, un apgalvojumus, ka nozieguma vietā netika veikta pilnvērtīga izmeklēšana; uzsver to, ka ir svarīgi nodrošināt policijas kontroles mehānismu, jo īpaši Iekšlietu ministrijas Iekšējās kontroles un profesionālo standartu nodaļas, neatkarību;

| 51. | mudina veikt pasākumus, lai uzlabotu situāciju cietumos, piemēram, jaunus mācību un profesionālās izaugsmes kursus cietumu personālam un vairāku jaunu cietumu būvniecību, aizstājot vecos cietumus, kā arī īstenot iniciatīvu attiecībā uz likumprojekta par probāciju sagatavošanu, lai risinātu pārpildīto cietumu problēmu; mudina turpināt uzlabot apstākļus cietumos un prasa īpašu uzmanību pievērst jauniešu ieslodzījuma vietām un progresa ziņojumā iekļautajiem faktiem, ka vienība cīņai ar sliktu izturēšanos nav spējīga veikt savu uzdevumu; |
| --- | --- |

51.

mudina veikt pasākumus, lai uzlabotu situāciju cietumos, piemēram, jaunus mācību un profesionālās izaugsmes kursus cietumu personālam un vairāku jaunu cietumu būvniecību, aizstājot vecos cietumus, kā arī īstenot iniciatīvu attiecībā uz likumprojekta par probāciju sagatavošanu, lai risinātu pārpildīto cietumu problēmu; mudina turpināt uzlabot apstākļus cietumos un prasa īpašu uzmanību pievērst jauniešu ieslodzījuma vietām un progresa ziņojumā iekļautajiem faktiem, ka vienība cīņai ar sliktu izturēšanos nav spējīga veikt savu uzdevumu;

| 52. | uzteic sadarbību ar Eiropas Savienību cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu un atzinīgi vērtē ar kaimiņvalstīm parakstītos nolīgumus par tiesas iestāžu sadarbību un policijas sadarbību; atzinīgi vērtē darbības nolīguma noslēgšanu starp šo valsti un Eiropolu, lai ievērojami atvieglotu analītisko datu apmaiņu un uzlabotu cīņu ar organizēto noziedzību un terorismu; pieņem zināšanai Sistematizācijas aktu un izmaiņas, ko tas ievieš Iekšlietu ministrijas Nodaļā cīņai ar organizēto noziedzību, uzlabojot nodaļas funkcionalitāti un integrāciju valsts un starptautiskajā kriminālizmeklēšanas izlūkošanas sistēmā; atzinīgi vērtē jauno Kriminālprocesa kodeksu, kuram būtu jāuzlabo izmeklēšanas procedūras kompleksās organizētās noziedzības un korupcijas lietās; uzstāj, ka uzraudzība ir jāveic proporcionāli patiesajiem draudiem sabiedrības drošībai, paredzot pastiprinātu parlamenta īstenotu tiesisko kontroli un izlūkošanas un pretizlūkošanas dienestu pārraudzību; |
| --- | --- |

52.

uzteic sadarbību ar Eiropas Savienību cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu un atzinīgi vērtē ar kaimiņvalstīm parakstītos nolīgumus par tiesas iestāžu sadarbību un policijas sadarbību; atzinīgi vērtē darbības nolīguma noslēgšanu starp šo valsti un Eiropolu, lai ievērojami atvieglotu analītisko datu apmaiņu un uzlabotu cīņu ar organizēto noziedzību un terorismu; pieņem zināšanai Sistematizācijas aktu un izmaiņas, ko tas ievieš Iekšlietu ministrijas Nodaļā cīņai ar organizēto noziedzību, uzlabojot nodaļas funkcionalitāti un integrāciju valsts un starptautiskajā kriminālizmeklēšanas izlūkošanas sistēmā; atzinīgi vērtē jauno Kriminālprocesa kodeksu, kuram būtu jāuzlabo izmeklēšanas procedūras kompleksās organizētās noziedzības un korupcijas lietās; uzstāj, ka uzraudzība ir jāveic proporcionāli patiesajiem draudiem sabiedrības drošībai, paredzot pastiprinātu parlamenta īstenotu tiesisko kontroli un izlūkošanas un pretizlūkošanas dienestu pārraudzību;

| 53. | atzinīgi vērtē politisko gribu beidzot īstenot sen doto solījumu darīt zināmus to aģentu vārdus, kuri bija saistīti ar bijušās Dienvidslāvijas slepenajiem dienestiem, un uzskata to par nozīmīgu soli, lai sarautu saites ar veco komunisma ēru; mudina nostiprināt Datu pārbaudes komisijas pilnvaras, proti, tās tiesības neatkarīgi un nepastarpināti informēt sabiedrību par konstatētajiem faktiem un visus vajadzīgos dokumentus regulāri nosūtīt uz Komisijas telpām; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē politisko gribu beidzot īstenot sen doto solījumu darīt zināmus to aģentu vārdus, kuri bija saistīti ar bijušās Dienvidslāvijas slepenajiem dienestiem, un uzskata to par nozīmīgu soli, lai sarautu saites ar veco komunisma ēru; mudina nostiprināt Datu pārbaudes komisijas pilnvaras, proti, tās tiesības neatkarīgi un nepastarpināti informēt sabiedrību par konstatētajiem faktiem un visus vajadzīgos dokumentus regulāri nosūtīt uz Komisijas telpām;

| 54. | ņem vērā migrācijas plūsmu labākas pārvaldības nolūkos veiktos pasākumus, īpaši pievēršot uzmanību nepatiesu patvēruma meklētāju problēmai; tomēr pauž bažas par profilēšanu un aicina, īstenojot šādus pasākumus, stingri ievērot principu par diskriminācijas aizliegumu; aicina pastiprināt centienus, lai īstenotu pilsonības tiesības bēgļiem, kuri ir tiesīgi uz to, un lai patvēruma pieprasījumi tiktu apstrādāti savlaicīgi un pilnībā ievērojot tiesību aktus par starptautiskajām cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

54.

ņem vērā migrācijas plūsmu labākas pārvaldības nolūkos veiktos pasākumus, īpaši pievēršot uzmanību nepatiesu patvēruma meklētāju problēmai; tomēr pauž bažas par profilēšanu un aicina, īstenojot šādus pasākumus, stingri ievērot principu par diskriminācijas aizliegumu; aicina pastiprināt centienus, lai īstenotu pilsonības tiesības bēgļiem, kuri ir tiesīgi uz to, un lai patvēruma pieprasījumi tiktu apstrādāti savlaicīgi un pilnībā ievērojot tiesību aktus par starptautiskajām cilvēktiesībām;

| 55. | atzinīgi vērtē to, ka šīs valsts pilsoņi kopš 2009. gada decembra bauda priekšrocības, ko radījusi vīzu režīma atcelšana; apņemas aizstāvēt bezvīzu režīmu, jo tas ir stūrakmens attiecībām starp šo valsti un Eiropas Savienību, kā arī nozīmīgs pasākums turpmākai cilvēku savstarpējo kontaktu veicināšanai un nostiprināšanai; |
| --- | --- |

55.

atzinīgi vērtē to, ka šīs valsts pilsoņi kopš 2009. gada decembra bauda priekšrocības, ko radījusi vīzu režīma atcelšana; apņemas aizstāvēt bezvīzu režīmu, jo tas ir stūrakmens attiecībām starp šo valsti un Eiropas Savienību, kā arī nozīmīgs pasākums turpmākai cilvēku savstarpējo kontaktu veicināšanai un nostiprināšanai;

Valsts pārvalde

| 56. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta atjauninātā Valsts pārvaldes reformas stratēģija līdz 2015. gadam un 2011. gada aprīlī stājies spēkā likums par ierēdņiem; mudina valdību turpināt saskaņot tiesisko satvaru ierēdņu un valsts darbinieku jomā, tostarp izdarot grozījumus attiecīgajos tiesību aktos; uzsver, ka ir nepieciešams veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu profesionālu un objektīvu civildienesta darbu, tai skaitā pašvaldību līmenī; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Augstākās administratīvās tiesas izveidi un mudina par valsts pārvaldes reformu atbildīgās iestādes piedalīties reformu gaitas paātrināšanā; uzstāj, ka paralēli centieniem panākt līdzvērtīgu pārstāvību var nodrošināt un ir jānodrošina, ka iecelšana amatos balstītos uz nopelniem, nevis uz politisko piederību; |
| --- | --- |

56.

atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta atjauninātā Valsts pārvaldes reformas stratēģija līdz 2015. gadam un 2011. gada aprīlī stājies spēkā likums par ierēdņiem; mudina valdību turpināt saskaņot tiesisko satvaru ierēdņu un valsts darbinieku jomā, tostarp izdarot grozījumus attiecīgajos tiesību aktos; uzsver, ka ir nepieciešams veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu profesionālu un objektīvu civildienesta darbu, tai skaitā pašvaldību līmenī; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Augstākās administratīvās tiesas izveidi un mudina par valsts pārvaldes reformu atbildīgās iestādes piedalīties reformu gaitas paātrināšanā; uzstāj, ka paralēli centieniem panākt līdzvērtīgu pārstāvību var nodrošināt un ir jānodrošina, ka iecelšana amatos balstītos uz nopelniem, nevis uz politisko piederību;

| 57. | pauž atzinību valdībai par panākto progresu reģionālās attīstības jomā un sagatavojot IPA līdzekļu pārvaldības nodošanu; ar gandarījumu norāda uz valsts iestāžu akreditāciju attiecībā uz IPA komponentiem, kas saistīti ar pārejas palīdzību un iestāžu izveidi, reģionālo attīstību, cilvēkresursu attīstību un lauku attīstību; aicina valdību un Komisiju paātrināt darbu, kas nepieciešams, lai nodotu atlikušo IPA komponentu, kurš attiecas un pārrobežu sadarbību; atkārtoti norāda, ka IPA ir svarīgs instruments, kas izstrādāts, lai palīdzētu valstij sagatavoties dalībai Eiropas Savienībā, un mudina valdību vēl vairāk pastiprināt ministriju darba koordināciju, lai valsts varētu pilnīgi izmantot pieejamos līdzekļus; |
| --- | --- |

57.

pauž atzinību valdībai par panākto progresu reģionālās attīstības jomā un sagatavojot IPA līdzekļu pārvaldības nodošanu; ar gandarījumu norāda uz valsts iestāžu akreditāciju attiecībā uz IPA komponentiem, kas saistīti ar pārejas palīdzību un iestāžu izveidi, reģionālo attīstību, cilvēkresursu attīstību un lauku attīstību; aicina valdību un Komisiju paātrināt darbu, kas nepieciešams, lai nodotu atlikušo IPA komponentu, kurš attiecas un pārrobežu sadarbību; atkārtoti norāda, ka IPA ir svarīgs instruments, kas izstrādāts, lai palīdzētu valstij sagatavoties dalībai Eiropas Savienībā, un mudina valdību vēl vairāk pastiprināt ministriju darba koordināciju, lai valsts varētu pilnīgi izmantot pieejamos līdzekļus;

Citi ar reformām saistīti jautājumi

| 58. | atzinīgi vērtē energoefektivitātes kampaņu un sagaida efektīvākus atjaunojamās enerģijas popularizēšanas pasākumus atbilstoši valsts potenciālam; uzsver, ka ir būtiski, efektīvi īstenojot tiesību aktus vides jomā, lai aizsargātu dabas resursus, jo īpaši ūdeni; atzīmē, ka šī valsts vēl nav paudusi apņemšanos samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju un ka valsts līmenī ir jāizvērš diskusijas par klimata pārmaiņu radītajām negatīvajām sekām; aicina pastiprināt centienus saskaņot valsts tiesību aktus ar ES acquis šajā jomā; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi vērtē energoefektivitātes kampaņu un sagaida efektīvākus atjaunojamās enerģijas popularizēšanas pasākumus atbilstoši valsts potenciālam; uzsver, ka ir būtiski, efektīvi īstenojot tiesību aktus vides jomā, lai aizsargātu dabas resursus, jo īpaši ūdeni; atzīmē, ka šī valsts vēl nav paudusi apņemšanos samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju un ka valsts līmenī ir jāizvērš diskusijas par klimata pārmaiņu radītajām negatīvajām sekām; aicina pastiprināt centienus saskaņot valsts tiesību aktus ar ES acquis šajā jomā;

| 59. | atzinīgi vērtē panākto progresu transporta, enerģijas un telekomunikāciju tīklu modernizācijā un jo īpaši centienus pabeigt X transporta koridora izveidi; ņemot vērā to, ka dzelzceļa savienojumiem ir liela nozīme kā autoceļu transporta alternatīvai, atzinīgi vērtē valdības nodomu uzlabot vai izveidot dzelzceļa savienojumus no Skopjes uz kaimiņvalstu galvaspilsētām un aicina pabeigt dzelzceļa savienojumu izveidi VIII transporta koridorā; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē panākto progresu transporta, enerģijas un telekomunikāciju tīklu modernizācijā un jo īpaši centienus pabeigt X transporta koridora izveidi; ņemot vērā to, ka dzelzceļa savienojumiem ir liela nozīme kā autoceļu transporta alternatīvai, atzinīgi vērtē valdības nodomu uzlabot vai izveidot dzelzceļa savienojumus no Skopjes uz kaimiņvalstu galvaspilsētām un aicina pabeigt dzelzceļa savienojumu izveidi VIII transporta koridorā;

| 60. | pauž vilšanos par to, ka nav panākts progress kopīgu vēsturisku notikumu atzīmēšanā un personu godināšanā kopā ar kaimiņvalstīm no ES, kas veicinātu labāku izpratni par vēsturi un labākas kaimiņattiecības; mudina izveidot kopīgas ekspertu komitejas vēstures un izglītības jautājumos ar Bulgāriju un Grieķiju, lai palīdzētu veidot objektīvu, uz faktiem balstītu vēstures interpretāciju, stiprinātu akadēmisko sadarbību un stimulētu jauniešu vidū pozitīvu attieksmi pret kaimiņiem; |
| --- | --- |

60.

pauž vilšanos par to, ka nav panākts progress kopīgu vēsturisku notikumu atzīmēšanā un personu godināšanā kopā ar kaimiņvalstīm no ES, kas veicinātu labāku izpratni par vēsturi un labākas kaimiņattiecības; mudina izveidot kopīgas ekspertu komitejas vēstures un izglītības jautājumos ar Bulgāriju un Grieķiju, lai palīdzētu veidot objektīvu, uz faktiem balstītu vēstures interpretāciju, stiprinātu akadēmisko sadarbību un stimulētu jauniešu vidū pozitīvu attieksmi pret kaimiņiem;

| 61. | mudina turpināt centienus īstenot augstākajā izglītībā Boloņas procesu un sadarbību ar citām reģiona valstīm, lai veicinātu universitāšu izglītības kvalitāti; atgādina, cik svarīgs ir akadēmiskās brīvības princips; |
| --- | --- |

61.

mudina turpināt centienus īstenot augstākajā izglītībā Boloņas procesu un sadarbību ar citām reģiona valstīm, lai veicinātu universitāšu izglītības kvalitāti; atgādina, cik svarīgs ir akadēmiskās brīvības princips;

| 62. | apsveic valsti ar tās basketbola komandas lieliskajiem panākumiem 2011. gada Eiropas Basketbola čempionātā; |
| --- | --- |

62.

apsveic valsti ar tās basketbola komandas lieliskajiem panākumiem 2011. gada Eiropas Basketbola čempionātā;

| 63. | atzinīgi vērtē saskaņošanu starp šīs valsts un ES kopīgajām nostājām ārpolitikas jomā; pauž atbalstu šīs valsts centieniem nodibināt labas attiecības ar kaimiņvalstīm; atzinīgi vērtē to, ka robežas ar Kosovu demarkācija 2009. gadā ir ļāvusi uzturēt ciešākas attiecības un 2011. gada septembrī noslēgt nolīgumu par kopīgu robežkontroli; sagaida, ka tuvākajā laikā šis nolīgums sāks darboties pilnā apjomā; apsveic iestādes ar veiksmīgi organizēto Rietumbalkānu valstu ES integrācijas ministru sanāksmi, kas nesen notika Skopjē; |
| --- | --- |

63.

atzinīgi vērtē saskaņošanu starp šīs valsts un ES kopīgajām nostājām ārpolitikas jomā; pauž atbalstu šīs valsts centieniem nodibināt labas attiecības ar kaimiņvalstīm; atzinīgi vērtē to, ka robežas ar Kosovu demarkācija 2009. gadā ir ļāvusi uzturēt ciešākas attiecības un 2011. gada septembrī noslēgt nolīgumu par kopīgu robežkontroli; sagaida, ka tuvākajā laikā šis nolīgums sāks darboties pilnā apjomā; apsveic iestādes ar veiksmīgi organizēto Rietumbalkānu valstu ES integrācijas ministru sanāksmi, kas nesen notika Skopjē;

| 64. | uzsver, cik liela nozīme ir reģionālajai sadarbībai kā procesa būtiskai sastāvdaļai virzībā uz Eiropas Savienību; atzinīgi vērtē pasākumus, kas vērsti uz to, lai atvieglotu pārvietošanās brīvību reģionā, un kas iekļauti līgumā ar Albāniju un Melnkalni, ļaujot to pilsoņiem šķērsot robežas un brīvi pārvietoties šajās trīs valstīs, izmantojot tikai personas apliecības; mudina paplašināt šo iniciatīvu, aptverot citas reģiona valstis; |
| --- | --- |

64.

uzsver, cik liela nozīme ir reģionālajai sadarbībai kā procesa būtiskai sastāvdaļai virzībā uz Eiropas Savienību; atzinīgi vērtē pasākumus, kas vērsti uz to, lai atvieglotu pārvietošanās brīvību reģionā, un kas iekļauti līgumā ar Albāniju un Melnkalni, ļaujot to pilsoņiem šķērsot robežas un brīvi pārvietoties šajās trīs valstīs, izmantojot tikai personas apliecības; mudina paplašināt šo iniciatīvu, aptverot citas reģiona valstis;

| 65. | atzinīgi vērtē valsts starptautisko iesaistīšanos vairākās svarīgās darbībās, piemēram, piedaloties EUFOR Althea misijā, vadot Eiropas sadarbības procesu 2012.–2013. gadā un pilnā apjomā sadarbojoties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai; |
| --- | --- |

65.

atzinīgi vērtē valsts starptautisko iesaistīšanos vairākās svarīgās darbībās, piemēram, piedaloties EUFOR Althea misijā, vadot Eiropas sadarbības procesu 2012.–2013. gadā un pilnā apjomā sadarbojoties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai;

*

* *

| 66. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī šīs valsts valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

66.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī šīs valsts valdībai un parlamentam.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/61 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/61

---

Trešdiena, 2012. gada 14. martsPaplašināšanās ziņojums attiecībā uz Islandi

P7_TA(2012)0084

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par Islandes 2011. gada progresa ziņojumu (2011/2884(RSP))

2013/C 251 E/11

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija lēmumu uzsākt pievienošanās sarunas ar Islandi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija lēmumu uzsākt pievienošanās sarunas ar Islandi,

| — | ņemot vērā 2010. gada 27. jūnijā, 2011. gada 27. jūnijā un 2011. gada 12. decembrī notikušo ministru līmeņa pievienošanās konferenču ar Islandi rezultātus, kā arī 2011. gada 19. oktobrī notikušās deputātu konferences par Islandes pievienošanos rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 27. jūnijā, 2011. gada 27. jūnijā un 2011. gada 12. decembrī notikušo ministru līmeņa pievienošanās konferenču ar Islandi rezultātus, kā arī 2011. gada 19. oktobrī notikušās deputātu konferences par Islandes pievienošanos rezultātus,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2011.–2012. gadā” (COM(2011)0666) un Islandes 2011. gada progresa ziņojumu, kas pieņemts 2011. gada 12. oktobrī (SEC(2011)1202), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2011.–2012. gadā” (COM(2011)0666) un Islandes 2011. gada progresa ziņojumu, kas pieņemts 2011. gada 12. oktobrī (SEC(2011)1202),

| — | ņemot vērā atbilstības izvērtēšanas procesa rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atbilstības izvērtēšanas procesa rezultātus,

| — | ņemot vērā 2011. gada oktobrī pieņemto valsts IPA programmu Islandei, kuras budžets ir EUR 12 miljoni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada oktobrī pieņemto valsts IPA programmu Islandei, kuras budžets ir EUR 12 miljoni,

| — | ņemot vērā 2010. gada 7. jūlija rezolūciju par Islandes pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (1) un 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Islandes 2010. gada progresa ziņojumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 7. jūlija rezolūciju par Islandes pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (1) un 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Islandes 2010. gada progresa ziņojumu (2),

| — | ņemot vērā ES un Islandes Apvienotās parlamentārās komitejas sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Islandes Apvienotās parlamentārās komitejas sanāksmes,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Islande ir izpildījusi Kopenhāgenas kritērijus un pievienošanās sarunas ar Islandi tika uzsāktas 2010. gada 27. jūlijā pēc Padomes piekrišanas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Islande ir izpildījusi Kopenhāgenas kritērijus un pievienošanās sarunas ar Islandi tika uzsāktas 2010. gada 27. jūlijā pēc Padomes piekrišanas;

| B. | tā kā ES acquis izvērtēšana ir gandrīz pabeigta; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES acquis izvērtēšana ir gandrīz pabeigta;

| C. | ņemot vērā, ka līdz šim pievienošanās sarunās ir atvērtas un uz laiku slēgtas astoņas sadaļas (2. sadaļa — darba ņēmēju brīva pārvietošanās, 6. sadaļa — uzņēmējdarbības tiesības, 7. sadaļa — intelektuālā īpašuma tiesību akti, 20. sadaļa — uzņēmējdarbības un rūpniecības politika, 21. sadaļa — Eiropas komunikāciju tīkli, 23. sadaļa — tiesu vara un pamattiesības, 25. sadaļa — zinātne un pētniecība un 26. sadaļa — izglītība un kultūra) un ir atvērtas trīs jaunas sadaļas (5. sadaļa — publiskais iepirkums, 10. sadaļa — informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi un 33. sadaļa — finanšu un budžeta noteikumi); |
| --- | --- |

C.

ņemot vērā, ka līdz šim pievienošanās sarunās ir atvērtas un uz laiku slēgtas astoņas sadaļas (2. sadaļa — darba ņēmēju brīva pārvietošanās, 6. sadaļa — uzņēmējdarbības tiesības, 7. sadaļa — intelektuālā īpašuma tiesību akti, 20. sadaļa — uzņēmējdarbības un rūpniecības politika, 21. sadaļa — Eiropas komunikāciju tīkli, 23. sadaļa — tiesu vara un pamattiesības, 25. sadaļa — zinātne un pētniecība un 26. sadaļa — izglītība un kultūra) un ir atvērtas trīs jaunas sadaļas (5. sadaļa — publiskais iepirkums, 10. sadaļa — informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi un 33. sadaļa — finanšu un budžeta noteikumi);

| D. | tā kā — kā uzsvērts atjaunotajā konsensā par paplašināšanos — jebkuras valsts panākumi ceļā uz dalību Eiropas Savienībā balstās uz nopelniem; |
| --- | --- |

D.

tā kā — kā uzsvērts atjaunotajā konsensā par paplašināšanos — jebkuras valsts panākumi ceļā uz dalību Eiropas Savienībā balstās uz nopelniem;

| E. | tā kā Islande jau cieši sadarbojas ar ES kā Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ), Šengenas līgumu un Dublinas II regulas dalībniece un jau ir pārņēmusi ievērojamu daļu acquis communautaire; |
| --- | --- |

E.

tā kā Islande jau cieši sadarbojas ar ES kā Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ), Šengenas līgumu un Dublinas II regulas dalībniece un jau ir pārņēmusi ievērojamu daļu acquis communautaire;

| F. | tā kā Islandes pievienošanās procesā būtu pilnībā jāaizsargā ES principi un acquis communautaire; |
| --- | --- |

F.

tā kā Islandes pievienošanās procesā būtu pilnībā jāaizsargā ES principi un acquis communautaire;

| G. | tā kā Islande sekmē Eiropas kohēzijas procesu un solidaritāti, izmantojot Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) paredzēto finanšu mehānismu, un sadarbojas ar ES miera uzturēšanas un krīžu pārvaldības operācijās; |
| --- | --- |

G.

tā kā Islande sekmē Eiropas kohēzijas procesu un solidaritāti, izmantojot Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) paredzēto finanšu mehānismu, un sadarbojas ar ES miera uzturēšanas un krīžu pārvaldības operācijās;

| H. | tā kā ekonomiskā un fiskālā konsolidācija notiek pareizā virzienā, Islandes ekonomika pamazām uzlabojas un tiek prognozēts, ka IKP lēni pieaugs, |
| --- | --- |

H.

tā kā ekonomiskā un fiskālā konsolidācija notiek pareizā virzienā, Islandes ekonomika pamazām uzlabojas un tiek prognozēts, ka IKP lēni pieaugs,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | atgādina, ka Kopenhāgenas kritēriji un Savienības integrācijas spējas ir pievienošanās ES vispārējs pamats; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka Kopenhāgenas kritēriji un Savienības integrācijas spējas ir pievienošanās ES vispārējs pamats;

| 2. | atzinīgi vērtē Islandes gūtos panākumus pievienošanās procesā; atzinīgi vērtē 11 sarunu sadaļu atvēršanu un to, ka astoņas no šīm sadaļām pievienošanās sarunās ir provizoriski noslēgtas; uzskata, ka ir svarīgi radīt nosacījumus, lai pabeigtu Islandes pievienošanās procesu un nodrošinātu sekmīgu šīs valsts pievienošanos; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Islandes gūtos panākumus pievienošanās procesā; atzinīgi vērtē 11 sarunu sadaļu atvēršanu un to, ka astoņas no šīm sadaļām pievienošanās sarunās ir provizoriski noslēgtas; uzskata, ka ir svarīgi radīt nosacījumus, lai pabeigtu Islandes pievienošanās procesu un nodrošinātu sekmīgu šīs valsts pievienošanos;

Politiskie kritēriji

| 3. | atzinīgi vērtē perspektīvu uzņemt ES jaunu dalībvalsti ar vēsturiski senām un spēcīgām demokrātiskām tradīcijām un pilsonisko kultūru; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē perspektīvu uzņemt ES jaunu dalībvalsti ar vēsturiski senām un spēcīgām demokrātiskām tradīcijām un pilsonisko kultūru;

| 4. | norāda uz Islandes ciešajām vēsturiskajām saitēm ar Ziemeļeiropu un veiksmīgo vairāk nekā 60 gadus ilgo eiroatlantisko sadarbību; |
| --- | --- |

4.

norāda uz Islandes ciešajām vēsturiskajām saitēm ar Ziemeļeiropu un veiksmīgo vairāk nekā 60 gadus ilgo eiroatlantisko sadarbību;

| 5. | pauž gandarījumu par Konstitucionālās padomes izveidi un pašlaik notiekošo Islandes konstitūcijas pārskatīšanas procesu, kura mērķis ir nostiprināt demokrātiskos aizsargmehānismus, stiprināt kontroles un līdzsvara sistēmas, uzlabot valsts iestāžu darbu un labāk noteikt to attiecīgās funkcijas un pilnvaras; atzinīgi vērtē centienus stiprināt Islandes Parlamenta (Altinga) lomu un efektivitāti, paplašinot tā pārraudzības funkcijas, kā arī palielinot likumdošanas procesa pārredzamību; |
| --- | --- |

5.

pauž gandarījumu par Konstitucionālās padomes izveidi un pašlaik notiekošo Islandes konstitūcijas pārskatīšanas procesu, kura mērķis ir nostiprināt demokrātiskos aizsargmehānismus, stiprināt kontroles un līdzsvara sistēmas, uzlabot valsts iestāžu darbu un labāk noteikt to attiecīgās funkcijas un pilnvaras; atzinīgi vērtē centienus stiprināt Islandes Parlamenta (Altinga) lomu un efektivitāti, paplašinot tā pārraudzības funkcijas, kā arī palielinot likumdošanas procesa pārredzamību;

| 6. | norāda uz 2011. gada 31. decembrī notikušajām izmaiņām Islandes valdībā; pauž pārliecību, ka jaunā valdība turpinās sarunas ar vēl ciešāku un neatlaidīgāku apņēmību attiecībā uz pievienošanās procesu; |
| --- | --- |

6.

norāda uz 2011. gada 31. decembrī notikušajām izmaiņām Islandes valdībā; pauž pārliecību, ka jaunā valdība turpinās sarunas ar vēl ciešāku un neatlaidīgāku apņēmību attiecībā uz pievienošanās procesu;

| 7. | pauž atzinību Islandei par tās gūtajiem panākumiem cilvēktiesību aizsardzības jomā un augsta līmeņa sadarbības nodrošināšanā ar starptautiskiem cilvēktiesību aizsardzības mehānismiem; uzsver, ka Islandes pievienošanās ES turpinās stiprināt Eiropas Savienības kā cilvēktiesību un pamatbrīvību veicinātājas un aizstāves lomu visā pasaulē; |
| --- | --- |

7.

pauž atzinību Islandei par tās gūtajiem panākumiem cilvēktiesību aizsardzības jomā un augsta līmeņa sadarbības nodrošināšanā ar starptautiskiem cilvēktiesību aizsardzības mehānismiem; uzsver, ka Islandes pievienošanās ES turpinās stiprināt Eiropas Savienības kā cilvēktiesību un pamatbrīvību veicinātājas un aizstāves lomu visā pasaulē;

| 8. | atzinīgi vērtē gūtos panākumus, stiprinot tiesu sistēmas neatkarību un efektivitāti, kā arī korupcijas apkarošanas politikas sistēmu, kas atzīts, provizoriski slēdzot 23. sadaļu; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē gūtos panākumus, stiprinot tiesu sistēmas neatkarību un efektivitāti, kā arī korupcijas apkarošanas politikas sistēmu, kas atzīts, provizoriski slēdzot 23. sadaļu;

| 9. | turklāt atzinīgi vērtē jauno plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu, ko Altings pieņēma 2011.gada 20. aprīlī; mudina 2011. gada vasarā ieceltās attiecīgās parlamentārās komitejas turpināt darbu attiecībā uz tiesisko regulējumu šajā jomā, īpašuma koncentrāciju Islandes plašsaziņas līdzekļu tirgū un Islandes valsts apraides uzņēmuma ietekmi uz reklāmas tirgu; |
| --- | --- |

9.

turklāt atzinīgi vērtē jauno plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu, ko Altings pieņēma 2011.gada 20. aprīlī; mudina 2011. gada vasarā ieceltās attiecīgās parlamentārās komitejas turpināt darbu attiecībā uz tiesisko regulējumu šajā jomā, īpašuma koncentrāciju Islandes plašsaziņas līdzekļu tirgū un Islandes valsts apraides uzņēmuma ietekmi uz reklāmas tirgu;

| 10. | atkārtoti pauž atbalstu Islandes moderno plašsaziņas līdzekļu iniciatīvai un sagaida tās transponēšanu tiesību aktos un juridiskajā praksē, lai gan ES, gan Islande varētu ieņemt stabilu nostāju attiecībā uz vārda brīvības un informācijas brīvības tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti pauž atbalstu Islandes moderno plašsaziņas līdzekļu iniciatīvai un sagaida tās transponēšanu tiesību aktos un juridiskajā praksē, lai gan ES, gan Islande varētu ieņemt stabilu nostāju attiecībā uz vārda brīvības un informācijas brīvības tiesisko aizsardzību;

| 11. | atkārtoti aicina Islandes iestādes nodrošināt saskaņotību ar ES pilsoņu tiesībām attiecībā uz tiesībām balsot pašvaldību vēlēšanās Islandē; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti aicina Islandes iestādes nodrošināt saskaņotību ar ES pilsoņu tiesībām attiecībā uz tiesībām balsot pašvaldību vēlēšanās Islandē;

| 12. | ņem vērā to, ka Islandes valdībā, Altingā un visos svarīgākajos politiskajos spēkos ir atšķirīgi politiskie uzskati par dalību Eiropas Savienībā; mudina pieņemt visaptverošas pievienošanās Eiropas Savienībai stratēģijas noteiktās jomās, jo īpaši jomās, uz kurām neattiecas EEZ; |
| --- | --- |

12.

ņem vērā to, ka Islandes valdībā, Altingā un visos svarīgākajos politiskajos spēkos ir atšķirīgi politiskie uzskati par dalību Eiropas Savienībā; mudina pieņemt visaptverošas pievienošanās Eiropas Savienībai stratēģijas noteiktās jomās, jo īpaši jomās, uz kurām neattiecas EEZ;

| 13. | pauž gandarījumu par to, ka ievērojama daļa Islandes iedzīvotāju atbalsta pievienošanās sarunu turpināšanu; atzinīgi vērtē valdības atbalstu uz pienācīgu informāciju balstītām un līdzsvarotām debatēm par pievienošanās procesu un Islandes sabiedrības iesaistīšanos publiskās diskusijās par dalību ES; uzskata, ka ES informācijas centra atvēršana Islandē ir ES iespēja sniegt Islandes iedzīvotājiem visplašāko informāciju par dalības ES sekām gan pašai valstij, gan Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

13.

pauž gandarījumu par to, ka ievērojama daļa Islandes iedzīvotāju atbalsta pievienošanās sarunu turpināšanu; atzinīgi vērtē valdības atbalstu uz pienācīgu informāciju balstītām un līdzsvarotām debatēm par pievienošanās procesu un Islandes sabiedrības iesaistīšanos publiskās diskusijās par dalību ES; uzskata, ka ES informācijas centra atvēršana Islandē ir ES iespēja sniegt Islandes iedzīvotājiem visplašāko informāciju par dalības ES sekām gan pašai valstij, gan Eiropas Savienībai;

| 14. | uzskata, ka ir īpaši svarīgi sniegt ES pilsoņiem skaidru, visaptverošu un faktiem balstītu informāciju par Islandes pievienošanās ES ietekmi; aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot centienus šajā nolūkā un uzskata, ka ir vienlīdz svarīgi uzklausīt pilsoņu bažas un jautājumus un rast tiem risinājumu, kā arī reaģēt uz pilsoņu uzskatiem un interesēm; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ir īpaši svarīgi sniegt ES pilsoņiem skaidru, visaptverošu un faktiem balstītu informāciju par Islandes pievienošanās ES ietekmi; aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot centienus šajā nolūkā un uzskata, ka ir vienlīdz svarīgi uzklausīt pilsoņu bažas un jautājumus un rast tiem risinājumu, kā arī reaģēt uz pilsoņu uzskatiem un interesēm;

Ekonomiskie kritēriji

| 15. | atzinīgi vērtē Islandes ciešās ekonomiskās attiecībās ar ES un to, ka Islandei kopumā ir apmierinoši rezultāti EEZ pienākumu īstenošanā un spējā izturēt konkurences un tirgus spēku spiedienu ES vidējā termiņā, ja tā turpina novērst pašreizējos trūkumus ar atbilstīgu makroekonomisko politiku un strukturālajām reformām; tomēr atgādina nepieciešamību pilnībā īstenot pienākumus saistībā ar EEZ, kā to noteikusi EBTA Uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Islandes ciešās ekonomiskās attiecībās ar ES un to, ka Islandei kopumā ir apmierinoši rezultāti EEZ pienākumu īstenošanā un spējā izturēt konkurences un tirgus spēku spiedienu ES vidējā termiņā, ja tā turpina novērst pašreizējos trūkumus ar atbilstīgu makroekonomisko politiku un strukturālajām reformām; tomēr atgādina nepieciešamību pilnībā īstenot pienākumus saistībā ar EEZ, kā to noteikusi EBTA Uzraudzības iestāde;

| 16. | aicina Islandes iestādes novērst joprojām būtisko valsts iejaukšanos banku sektorā; mudina Islandes iestādes pakāpeniski veikt reformas un atvērt tādas nozares kā enerģētika, gaisa transports un zivsaimniecība, kuras joprojām tiek sargātas no ārvalstu konkurences, pienācīgi ņemot vērā šīs valsts īpašās iezīmes šajā sakarībā atbalsta centienus noskaidrot Islandes ekonomiskās un finanšu sistēmas sabrukuma iemeslus; uzsver, ka protekcionisma izbeigšana ir ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības priekšnoteikums; |
| --- | --- |

16.

aicina Islandes iestādes novērst joprojām būtisko valsts iejaukšanos banku sektorā; mudina Islandes iestādes pakāpeniski veikt reformas un atvērt tādas nozares kā enerģētika, gaisa transports un zivsaimniecība, kuras joprojām tiek sargātas no ārvalstu konkurences, pienācīgi ņemot vērā šīs valsts īpašās iezīmes šajā sakarībā atbalsta centienus noskaidrot Islandes ekonomiskās un finanšu sistēmas sabrukuma iemeslus; uzsver, ka protekcionisma izbeigšana ir ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības priekšnoteikums;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka Islande sadarbībā ar SVF ir pabeigusi ekonomikas atveseļošanas programmu, kuras mērķis bija fiskālā un ekonomiskā konsolidācija; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka Islande sadarbībā ar SVF ir pabeigusi ekonomikas atveseļošanas programmu, kuras mērķis bija fiskālā un ekonomiskā konsolidācija;

| 18. | ar gandarījumu norāda uz jau panākto ekonomikas progresu un finanšu sektorā veikto plašo restrukturizāciju un reformām; mudina Islandes iestādes turpināt veikt pasākumus, lai samazinātu bezdarba līmeni, jo īpaši jauniešu vidū; |
| --- | --- |

18.

ar gandarījumu norāda uz jau panākto ekonomikas progresu un finanšu sektorā veikto plašo restrukturizāciju un reformām; mudina Islandes iestādes turpināt veikt pasākumus, lai samazinātu bezdarba līmeni, jo īpaši jauniešu vidū;

| 19. | atzinīgi vērtē Islandes 2020. gada politisko deklarāciju un mudina valdību stimulēt mazo un vidējo uzņēmumu darbību valstī, atvieglojot to līdzdalību starptautiskajā tirgū un nodrošinot tiem pienācīgu piekļuvi finanšu resursiem; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Islandes 2020. gada politisko deklarāciju un mudina valdību stimulēt mazo un vidējo uzņēmumu darbību valstī, atvieglojot to līdzdalību starptautiskajā tirgū un nodrošinot tiem pienācīgu piekļuvi finanšu resursiem;

| 20. | pieņem zināšanai to, ka Altings ir apstiprinājis Islandes iestāžu kopā ar SVF sagatavoto pārskatīto stratēģiju atcelt kapitāla kontroles pasākumus, un Islandes un SVF konstruktīvo dialogu šajā jomā; atzinīgi vērtē kapitāla kontroles atcelšanu kā būtisku prasību valsts spējai pievienoties ES; |
| --- | --- |

20.

pieņem zināšanai to, ka Altings ir apstiprinājis Islandes iestāžu kopā ar SVF sagatavoto pārskatīto stratēģiju atcelt kapitāla kontroles pasākumus, un Islandes un SVF konstruktīvo dialogu šajā jomā; atzinīgi vērtē kapitāla kontroles atcelšanu kā būtisku prasību valsts spējai pievienoties ES;

| 21. | atgādina, ka strīds saistībā ar uzņēmumu Icesave joprojām nav atrisināts; uzskata, ka Icesave jautājums ir jāatrisina ārpus pievienošanās sarunām un ka tas nedrīkst būt šķērslis Islandes pievienošanās procesā; pieņem zināšanai EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu nodot Icesave lietu EEZ Tiesai un Islandes Augstākās tiesas nolēmumu atstāt spēkā 2008. gada 6. oktobra Ārkārtas situācijas aktu; atzinīgi vērtē Islandes iestāžu noturīgo apņēmību risināt šo strīdu un pauž gandarījumu par Landsbanki Íslands hf likvidācijas gaitā veiktajiem pirmajiem daļējiem maksājumiem prioritārajiem kreditoriem, ņemot vērā to, ka gandrīz viena trešdaļa ir atzīta par prioritāriem prasījumiem; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka strīds saistībā ar uzņēmumu Icesave joprojām nav atrisināts; uzskata, ka Icesave jautājums ir jāatrisina ārpus pievienošanās sarunām un ka tas nedrīkst būt šķērslis Islandes pievienošanās procesā; pieņem zināšanai EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu nodot Icesave lietu EEZ Tiesai un Islandes Augstākās tiesas nolēmumu atstāt spēkā 2008. gada 6. oktobra Ārkārtas situācijas aktu; atzinīgi vērtē Islandes iestāžu noturīgo apņēmību risināt šo strīdu un pauž gandarījumu par Landsbanki Íslands hf likvidācijas gaitā veiktajiem pirmajiem daļējiem maksājumiem prioritārajiem kreditoriem, ņemot vērā to, ka gandrīz viena trešdaļa ir atzīta par prioritāriem prasījumiem;

Spēja uzņemties dalībvalsts pienākumus

| 22. | aicina Islandi pastiprināt sagatavošanas darbus, lai nodrošinātu tiesību aktu saskaņošanu ar ES acquis, jo īpaši jomās, ko neskar EEZ, un līdz pievienošanās datumam nodrošināt tā īstenošanu un izpildi; |
| --- | --- |

22.

aicina Islandi pastiprināt sagatavošanas darbus, lai nodrošinātu tiesību aktu saskaņošanu ar ES acquis, jo īpaši jomās, ko neskar EEZ, un līdz pievienošanās datumam nodrošināt tā īstenošanu un izpildi;

| 23. | pieņem zināšanai izvērtēšanas procesa rezultātus; atzinīgi vērtē Islandes pausto apņēmību atvērt visas sarunu sadaļas Dānijas prezidentūras laikā; pauž cerību, ka pievienošanās sarunas pašreizējās prezidentūras laikā notiks veiksmīgi, vienlaikus uzsverot nepieciešamību izpildīt sākuma kritērijus, kas paredzēti 11. sadaļā (lauksaimniecība un lauku attīstība) un 22. sadaļā (reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija), un noslēguma kritērijus, kas paredzēti 5. sadaļā (valsts iepirkums), 10. sadaļā (informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļi) un 33. sadaļā (finanšu un budžeta noteikumi); |
| --- | --- |

23.

pieņem zināšanai izvērtēšanas procesa rezultātus; atzinīgi vērtē Islandes pausto apņēmību atvērt visas sarunu sadaļas Dānijas prezidentūras laikā; pauž cerību, ka pievienošanās sarunas pašreizējās prezidentūras laikā notiks veiksmīgi, vienlaikus uzsverot nepieciešamību izpildīt sākuma kritērijus, kas paredzēti 11. sadaļā (lauksaimniecība un lauku attīstība) un 22. sadaļā (reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija), un noslēguma kritērijus, kas paredzēti 5. sadaļā (valsts iepirkums), 10. sadaļā (informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļi) un 33. sadaļā (finanšu un budžeta noteikumi);

| 24. | atzinīgi vērtē pašlaik notiekošo ministriju konsolidēšanu, atzīst Islandes administrācijas efektivitāti un profesionalitāti un atbalsta kopējo mērķi pastiprināt Islandes ministriju administratīvās un koordinācijas spējas; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē pašlaik notiekošo ministriju konsolidēšanu, atzīst Islandes administrācijas efektivitāti un profesionalitāti un atbalsta kopējo mērķi pastiprināt Islandes ministriju administratīvās un koordinācijas spējas;

| 25. | atzinīgi vērtē turpmākos centienus novērst finanšu nozares institucionālās nepilnības un gūtos panākumus, stiprinot banku regulatīvo un uzraudzības praksi; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē turpmākos centienus novērst finanšu nozares institucionālās nepilnības un gūtos panākumus, stiprinot banku regulatīvo un uzraudzības praksi;

| 26. | ņemot vērā to, ka patlaban tiek pārskatīta gan kopējā zivsaimniecības politika, gan Islandes zivsaimniecības politika, mudina Islandi un ES konstruktīvi risināt sarunas par šo sadaļu, lai panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgai pārvaldībai un izmantošanai saskaņā ar piemērojamo acquis; |
| --- | --- |

26.

ņemot vērā to, ka patlaban tiek pārskatīta gan kopējā zivsaimniecības politika, gan Islandes zivsaimniecības politika, mudina Islandi un ES konstruktīvi risināt sarunas par šo sadaļu, lai panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgai pārvaldībai un izmantošanai saskaņā ar piemērojamo acquis;

| 27. | uzskata, ka ir būtiski veikt sagatavošanās darbus, lai nepieciešamās administratīvās struktūras tiktu pietiekami pielāgotas Islandes pilnīgai līdzdalībai KLP no pievienošanās dienas, tajā pašā laikā atzīstot Islandes lauksaimniecības īpašo situāciju, jo īpaši attiecībā uz valsts pašreizējo saimniecisko patstāvību pārtikas jomā, un pašlaik notiekošo kopējās lauksaimniecības politikas reformu; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ir būtiski veikt sagatavošanās darbus, lai nepieciešamās administratīvās struktūras tiktu pietiekami pielāgotas Islandes pilnīgai līdzdalībai KLP no pievienošanās dienas, tajā pašā laikā atzīstot Islandes lauksaimniecības īpašo situāciju, jo īpaši attiecībā uz valsts pašreizējo saimniecisko patstāvību pārtikas jomā, un pašlaik notiekošo kopējās lauksaimniecības politikas reformu;

| 28. | pauž nožēlu, ka piekrastes valstu, t. i., Islandes, ES, Norvēģijas un Fēru salu, nesenā tikšanās par makreļu zvejas pārvaldību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā 2012. gadā ir noslēgusies, nepanākot vienošanos, un aicina visas piekrastes valstis no jauna turpināt sarunas, lai panāktu risinājumu strīdam par makreļu zveju, pamatojoties uz īstenojamiem priekšlikumiem, kuri atbilst vēsturiskām tiesībām un Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ieteikumiem un nodrošina zivju krājumu ilgtspējību, darbavietu aizsardzību un saglabāšanu pelaģiskās zvejas nozarē, kā arī ilgtermiņa un ilgtspējīgu zveju; norāda uz Komisijas priekšlikumu par pasākumiem tirdzniecības jomā neilgtspējīgas zvejas prakses novēršanai; |
| --- | --- |

28.

pauž nožēlu, ka piekrastes valstu, t. i., Islandes, ES, Norvēģijas un Fēru salu, nesenā tikšanās par makreļu zvejas pārvaldību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā 2012. gadā ir noslēgusies, nepanākot vienošanos, un aicina visas piekrastes valstis no jauna turpināt sarunas, lai panāktu risinājumu strīdam par makreļu zveju, pamatojoties uz īstenojamiem priekšlikumiem, kuri atbilst vēsturiskām tiesībām un Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ieteikumiem un nodrošina zivju krājumu ilgtspējību, darbavietu aizsardzību un saglabāšanu pelaģiskās zvejas nozarē, kā arī ilgtermiņa un ilgtspējīgu zveju; norāda uz Komisijas priekšlikumu par pasākumiem tirdzniecības jomā neilgtspējīgas zvejas prakses novēršanai;

| 29. | uzskata, ka Islande, kas gandrīz visu statisko enerģiju iegūst no atjaunojamiem avotiem, ar savu pieredzi atjaunojamās enerģijas jomā, jo īpaši ģeotermiskās enerģijas izmantošanas, vides aizsardzības un klimata pārmaiņu apkarošanas pasākumu jomā, var sniegt vērtīgu ieguldījumu ES politikā; pauž arī pārliecību, ka ciešāka sadarbība šajā jomā var veicināt ieguldījumus un līdz ar to uzlabot ekonomisko un nodarbinātības situāciju Islandē un ES; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka Islande, kas gandrīz visu statisko enerģiju iegūst no atjaunojamiem avotiem, ar savu pieredzi atjaunojamās enerģijas jomā, jo īpaši ģeotermiskās enerģijas izmantošanas, vides aizsardzības un klimata pārmaiņu apkarošanas pasākumu jomā, var sniegt vērtīgu ieguldījumu ES politikā; pauž arī pārliecību, ka ciešāka sadarbība šajā jomā var veicināt ieguldījumus un līdz ar to uzlabot ekonomisko un nodarbinātības situāciju Islandē un ES;

| 30. | tomēr norāda, ka saglabājas atšķirības starp ES un Islandi jautājumos, kas attiecas uz jūras dzīves pārvaldību, jo īpaši vaļu medībām; norāda, ka vaļu medību aizliegums ir daļa no ES acquis, un aicina rīkot plašākas diskusijas par vaļu medību un vaļu produktu tirdzniecības aizliegumu; |
| --- | --- |

30.

tomēr norāda, ka saglabājas atšķirības starp ES un Islandi jautājumos, kas attiecas uz jūras dzīves pārvaldību, jo īpaši vaļu medībām; norāda, ka vaļu medību aizliegums ir daļa no ES acquis, un aicina rīkot plašākas diskusijas par vaļu medību un vaļu produktu tirdzniecības aizliegumu;

| 31. | atzinīgi vērtē Islandes pastāvīgo atbalstu civilām KDAP operācijām un nodrošināto atbilstību lielākajai daļai deklarāciju un lēmumu KĀDP jomā; uzsver — tiek sagaidīts, ka Islande pirmspievienošanās procesa ietvaros saskaņos nostāju ar ES un visiem starptautiskajiem forumiem, tostarp PTO; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Islandes pastāvīgo atbalstu civilām KDAP operācijām un nodrošināto atbilstību lielākajai daļai deklarāciju un lēmumu KĀDP jomā; uzsver — tiek sagaidīts, ka Islande pirmspievienošanās procesa ietvaros saskaņos nostāju ar ES un visiem starptautiskajiem forumiem, tostarp PTO;

Reģionālā sadarbība

| 32. | uzskata, ka Islandes pievienošanās ES būtiski stiprinās Savienības perspektīvas uzņemties aktīvāku un konstruktīvāku lomu Ziemeļeiropā un Arktikā, sniedzot ieguldījumu daudzpusējā pārvaldībā un ilgtspējīgas politikas risinājumos reģionā, jo uzdevumi attiecībā uz Arktikas vidi ir svarīgi abām pusēm; uzskata, ka Islande varētu kļūt par stratēģisku placdarmu reģionā, un tās pievienošanās ES turpmāk nostiprinātu Eiropas klātbūtni Arktikas Padomē; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka Islandes pievienošanās ES būtiski stiprinās Savienības perspektīvas uzņemties aktīvāku un konstruktīvāku lomu Ziemeļeiropā un Arktikā, sniedzot ieguldījumu daudzpusējā pārvaldībā un ilgtspējīgas politikas risinājumos reģionā, jo uzdevumi attiecībā uz Arktikas vidi ir svarīgi abām pusēm; uzskata, ka Islande varētu kļūt par stratēģisku placdarmu reģionā, un tās pievienošanās ES turpmāk nostiprinātu Eiropas klātbūtni Arktikas Padomē;

| 33. | pozitīvi vērtē Islandes līdzdalību Ziemeļu padomē, Baltijas jūras valstu padomē, kā arī ES Ziemeļu dimensijas politikā, Barenca Eiro-Arktiskajā padomē, Arktikas Padomē un Ziemeļvalstu un Baltijas jūras valstu sadarbībā (NB8); uzskata, ka Altinga 2011. gada martā pieņemtā rezolūcija „Tālo ziemeļu politika” nostiprināja Islandes apņēmību aktīvi līdzdarboties Arktikas reģionā kopumā; |
| --- | --- |

33.

pozitīvi vērtē Islandes līdzdalību Ziemeļu padomē, Baltijas jūras valstu padomē, kā arī ES Ziemeļu dimensijas politikā, Barenca Eiro-Arktiskajā padomē, Arktikas Padomē un Ziemeļvalstu un Baltijas jūras valstu sadarbībā (NB8); uzskata, ka Altinga 2011. gada martā pieņemtā rezolūcija „Tālo ziemeļu politika” nostiprināja Islandes apņēmību aktīvi līdzdarboties Arktikas reģionā kopumā;

| 34. | uzsver, ka ir vajadzīga efektīvāka un saskaņotāka Eiropas Savienības politika attiecībā uz Arktiku, un pauž viedokli, ka Islandes pievienošanās ES pastiprinās gan ES ietekmi Arktikā, gan Savienības ārpolitiku Ziemeļatlantijas dimensijā, |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ir vajadzīga efektīvāka un saskaņotāka Eiropas Savienības politika attiecībā uz Arktiku, un pauž viedokli, ka Islandes pievienošanās ES pastiprinās gan ES ietekmi Arktikā, gan Savienības ārpolitiku Ziemeļatlantijas dimensijā,

*

* *

| 35. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Altinga priekšsēdētājam un Islandes valdībai. |
| --- | --- |

35.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Altinga priekšsēdētājam un Islandes valdībai.

---

(1)  OV C 351 E, 2.12.2011., 73. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0150.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/66 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/66

---

Trešdiena, 2012. gada 14. martsPaplašināšanās ziņojums attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu

P7_TA(2012)0085

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta rezolūcija par Bosnijas un Hercegovinas 2011. gada progresa ziņojumu (2011/2888(RSP))

2013/C 251 E/12

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2008. gada 16. jūnijā parakstīto Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, ko ratificējušas visas ES dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 16. jūnijā parakstīto Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, ko ratificējušas visas ES dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/211/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bosniju un Hercegovinu, un par Lēmuma 2006/55/EK (1) atcelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/211/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bosniju un Hercegovinu, un par Lēmuma 2006/55/EK (1) atcelšanu,

| — | ņemot Padomes 2011. gada 18. jūlija Lēmumu 2011/426/KĀDP, ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot Padomes 2011. gada 18. jūlija Lēmumu 2011/426/KĀDP, ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā (2),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 21. marta, 2011. gada 10. oktobra un 2011. gada 5. decembra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 21. marta, 2011. gada 10. oktobra un 2011. gada 5. decembra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2011.–2012. gadā” (COM(2011)0666) un Bosnijas un Hercegovinas 2011. gada progresa ziņojumu, kas pieņemts 2011. gada 12. oktobrī (SEC(2011)1206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2011.–2012. gadā” (COM(2011)0666) un Bosnijas un Hercegovinas 2011. gada progresa ziņojumu, kas pieņemts 2011. gada 12. oktobrī (SEC(2011)1206),

| — | ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par stāvokli Bosnijā un Hercegovinā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par stāvokli Bosnijā un Hercegovinā (3),

| — | ņemot vērā 2011. gada 19. un 20. decembrī Briselē notikušajā EP un Bosnijas un Hercegovinas parlamentārās asamblejas 13. kopīgajā sanāksmē pieņemto kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 19. un 20. decembrī Briselē notikušajā EP un Bosnijas un Hercegovinas parlamentārās asamblejas 13. kopīgajā sanāksmē pieņemto kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienība turpina stingri atbalstīt Bosniju un Hercegovinu kā suverēnu un vienotu valsti; tā kā viens no ES politikas mērķiem ir paātrināt šīs valsts pievienošanos ES un tādējādi palīdzēt uzlabot visu iedzīvotāju dzīves līmeni; tā kā šai virzībai ir nepieciešamas darbspējīgas iestādes visos līmeņos un valsts politisko vadītāju apņemšanās; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība turpina stingri atbalstīt Bosniju un Hercegovinu kā suverēnu un vienotu valsti; tā kā viens no ES politikas mērķiem ir paātrināt šīs valsts pievienošanos ES un tādējādi palīdzēt uzlabot visu iedzīvotāju dzīves līmeni; tā kā šai virzībai ir nepieciešamas darbspējīgas iestādes visos līmeņos un valsts politisko vadītāju apņemšanās;

| B. | tā kā Bosnijas un Hercegovinas nākotne ir saistīta ar Eiropas Savienību un tā kā izredzes pievienoties Eiropas Savienībai ir viens no šīs valsts iedzīvotājus vienojošākajiem faktoriem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Bosnijas un Hercegovinas nākotne ir saistīta ar Eiropas Savienību un tā kā izredzes pievienoties Eiropas Savienībai ir viens no šīs valsts iedzīvotājus vienojošākajiem faktoriem;

| C. | tā kā galvenā atbildība par veiksmīgu ES pievienošanās procesu ir jāuzņemas iespējamai kandidātvalstij, un sagatavošanas darbi ir galvenokārt jāveic pilsoņu ievēlētajām un tiem atbildīgajām struktūrām, ņemot vērā vienotu nostāju attiecībā uz valsts lielākajām politiskajām, ekonomiskajām un sociālajām problēmām; tā kā Bosnijai un Hercegovinai ir izredzes pievienoties Eiropas Savienībai tikai tad, ja tā ir vienota valsts, un centieni vājināt valsts iestādes neļaus iedzīvotājiem gūt labumu no ES integrācijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā galvenā atbildība par veiksmīgu ES pievienošanās procesu ir jāuzņemas iespējamai kandidātvalstij, un sagatavošanas darbi ir galvenokārt jāveic pilsoņu ievēlētajām un tiem atbildīgajām struktūrām, ņemot vērā vienotu nostāju attiecībā uz valsts lielākajām politiskajām, ekonomiskajām un sociālajām problēmām; tā kā Bosnijai un Hercegovinai ir izredzes pievienoties Eiropas Savienībai tikai tad, ja tā ir vienota valsts, un centieni vājināt valsts iestādes neļaus iedzīvotājiem gūt labumu no ES integrācijas;

| D. | tā kā pēc aptuveni piecpadsmit mēnešus ilguša politiskā strupceļa politisko partiju vadītājiem principā izdevās vienoties par jauno valsts valdību, kura pēc tam tika izveidota; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēc aptuveni piecpadsmit mēnešus ilguša politiskā strupceļa politisko partiju vadītājiem principā izdevās vienoties par jauno valsts valdību, kura pēc tam tika izveidota;

| E. | tā kā politiskā un institucionālā piespiedu dīkstāve valstij nav ļāvusi īstenot nepieciešamās reformas, kas paredzētas valsts tuvināšanai Eiropas Savienībai, jo īpaši tādās svarīgās jomās kā valsts veidošana, pārvaldība, tiesiskuma īstenošana un tuvināšanās Eiropas standartiem; tā kā valdības neesamība ir ietekmējusi arī valsts spēju pieņemt saskaņotu ekonomikas un fiskālo politiku; |
| --- | --- |

E.

tā kā politiskā un institucionālā piespiedu dīkstāve valstij nav ļāvusi īstenot nepieciešamās reformas, kas paredzētas valsts tuvināšanai Eiropas Savienībai, jo īpaši tādās svarīgās jomās kā valsts veidošana, pārvaldība, tiesiskuma īstenošana un tuvināšanās Eiropas standartiem; tā kā valdības neesamība ir ietekmējusi arī valsts spēju pieņemt saskaņotu ekonomikas un fiskālo politiku;

| F. | tā kā konstitucionālā reforma ir svarīgākā reforma, lai pārveidotu Bosniju un Hercegovinu par pilntiesīgu un pilnvērtīgi darbojošos valsti; |
| --- | --- |

F.

tā kā konstitucionālā reforma ir svarīgākā reforma, lai pārveidotu Bosniju un Hercegovinu par pilntiesīgu un pilnvērtīgi darbojošos valsti;

| G. | tā kā valstī ar vairākiem pārvaldības līmeņiem ir stingri jākoordinē dažādie pārvaldības dalībnieki un ir nepieciešama patiesa sadarbība, lai uzlabotu tās spēju paust vienotu viedokli; tā kā tomēr neviens koordinācijas mehānisms nevar aizstāt tik ļoti vajadzīgo politisko gribu; tā kā sadarbība var sniegt taustāmus rezultātus, no kā labumu gūst visi pilsoņi, kā to pierāda vīzu režīma liberalizācija, lai gan daudzos gadījumos trūkst nepieciešamās koordinācijas; |
| --- | --- |

G.

tā kā valstī ar vairākiem pārvaldības līmeņiem ir stingri jākoordinē dažādie pārvaldības dalībnieki un ir nepieciešama patiesa sadarbība, lai uzlabotu tās spēju paust vienotu viedokli; tā kā tomēr neviens koordinācijas mehānisms nevar aizstāt tik ļoti vajadzīgo politisko gribu; tā kā sadarbība var sniegt taustāmus rezultātus, no kā labumu gūst visi pilsoņi, kā to pierāda vīzu režīma liberalizācija, lai gan daudzos gadījumos trūkst nepieciešamās koordinācijas;

| H. | tā kā ES īpašā pārstāvja un delegācijas vadītāja politiskie mērķi ir sniegt Eiropas Savienības ieteikumus un atvieglot politisko procesu, kā arī nodrošināt konsekventu un saskaņotu Savienības rīcību; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES īpašā pārstāvja un delegācijas vadītāja politiskie mērķi ir sniegt Eiropas Savienības ieteikumus un atvieglot politisko procesu, kā arī nodrošināt konsekventu un saskaņotu Savienības rīcību;

| I. | tā kā tiesu sistēmas sarežģītā struktūra bez valsts līmeņa augstākās tiesas, četru iekšējo jurisdikciju saskaņotības trūkums, politiskā iejaukšanās tiesu sistēmā un valsts līmeņa tiesu iestāžu kompetences problēmas traucē tiesu sistēmas darbībai un kaitē reformu centieniem; |
| --- | --- |

I.

tā kā tiesu sistēmas sarežģītā struktūra bez valsts līmeņa augstākās tiesas, četru iekšējo jurisdikciju saskaņotības trūkums, politiskā iejaukšanās tiesu sistēmā un valsts līmeņa tiesu iestāžu kompetences problēmas traucē tiesu sistēmas darbībai un kaitē reformu centieniem;

| J. | tā kā 2003. gadā izveidotā ES policijas misija ir pagarināta līdz 2012. gada 30. jūnijam, ņemot vērā turpmāko pasākumu nodošanu Kopienas instrumentiem un ES īpašā pārstāvja birojā izveidotu stratēģisko padomdevējstruktūru tiesībaizsardzības un krimināltiesību jomā; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2003. gadā izveidotā ES policijas misija ir pagarināta līdz 2012. gada 30. jūnijam, ņemot vērā turpmāko pasākumu nodošanu Kopienas instrumentiem un ES īpašā pārstāvja birojā izveidotu stratēģisko padomdevējstruktūru tiesībaizsardzības un krimināltiesību jomā;

| K. | tā kā Bosnija un Hercegovina sniedz palīdzību pašreiz notiekošajos kara noziegumu tiesu procesos un apelācijās un sadarbojas nodotajās lietās; |
| --- | --- |

K.

tā kā Bosnija un Hercegovina sniedz palīdzību pašreiz notiekošajos kara noziegumu tiesu procesos un apelācijās un sadarbojas nodotajās lietās;

| L. | tā kā korupcija joprojām būtiski apdraud valsts sociālekonomisko un politisko attīstību; |
| --- | --- |

L.

tā kā korupcija joprojām būtiski apdraud valsts sociālekonomisko un politisko attīstību;

| M. | tā kā cilvēku tirdzniecība ir smags noziegums un nopietns cilvēktiesību pārkāpums; tā kā Bosnija un Hercegovina ir cilvēku (jo īpaši sieviešu un meiteņu) tirdzniecības izcelsmes, tranzīta un galamērķa valsts; |
| --- | --- |

M.

tā kā cilvēku tirdzniecība ir smags noziegums un nopietns cilvēktiesību pārkāpums; tā kā Bosnija un Hercegovina ir cilvēku (jo īpaši sieviešu un meiteņu) tirdzniecības izcelsmes, tranzīta un galamērķa valsts;

| N. | tā kā darba izredžu trūkums, īpaši jaunu cilvēku vidū, apdraud valsts attīstību un veicina sabiedrības neapmierinātību; |
| --- | --- |

N.

tā kā darba izredžu trūkums, īpaši jaunu cilvēku vidū, apdraud valsts attīstību un veicina sabiedrības neapmierinātību;

| O. | tā kā, lai panāktu ilgstošu mieru un samierinātu konfliktējošās puses Bosnijā un Hercegovinā un Rietumbalkānu reģionā, ir jānotiek sadarbībai ar pārējām reģiona valstīm, |
| --- | --- |

O.

tā kā, lai panāktu ilgstošu mieru un samierinātu konfliktējošās puses Bosnijā un Hercegovinā un Rietumbalkānu reģionā, ir jānotiek sadarbībai ar pārējām reģiona valstīm,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | atzinīgi vērtē jaunās valsts valdības izveidi pēc tam, kad politisko partiju vadītāji panāca vienošanos par vairākiem svarīgiem jautājumiem; prasa pilnībā īstenot minēto vienošanos, pievēršoties atlikušajiem jautājumiem, tostarp 2012. gada valsts budžeta pieņemšanai un valsts aģentūru direktoru iecelšanai; aicina politisko eliti ņemt vērā šos pozitīvos piemērus, kas var vēl vairāk veicināt ES integrācijas procesu, un iesaistīties jaunā konstruktīvā dialogā arī par citām svarīgām reformām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē jaunās valsts valdības izveidi pēc tam, kad politisko partiju vadītāji panāca vienošanos par vairākiem svarīgiem jautājumiem; prasa pilnībā īstenot minēto vienošanos, pievēršoties atlikušajiem jautājumiem, tostarp 2012. gada valsts budžeta pieņemšanai un valsts aģentūru direktoru iecelšanai; aicina politisko eliti ņemt vērā šos pozitīvos piemērus, kas var vēl vairāk veicināt ES integrācijas procesu, un iesaistīties jaunā konstruktīvā dialogā arī par citām svarīgām reformām;

| 2. | pauž bažas par Bosnijas un Hercegovinas ierobežotajiem panākumiem stabilizācijas un sociālekonomiskās attīstības jomā, kas tai būtu jāpanāk kā iespējamai pievienošanās kandidātvalstij; tomēr uzskata, ka tai ir iespēja virzīties uz ES integrāciju un tādējādi sniegt labumu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem, ja valsts turpmākās rīcības pamatprincipi būs apņēmība, politiskā atbildība, kompromisu panākšanas kultūra un vienots skatījums uz valsts nākotni; mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes veikt turpmākus konkrētus pasākumus, lai atjaunotu valsts virzību uz Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

2.

pauž bažas par Bosnijas un Hercegovinas ierobežotajiem panākumiem stabilizācijas un sociālekonomiskās attīstības jomā, kas tai būtu jāpanāk kā iespējamai pievienošanās kandidātvalstij; tomēr uzskata, ka tai ir iespēja virzīties uz ES integrāciju un tādējādi sniegt labumu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem, ja valsts turpmākās rīcības pamatprincipi būs apņēmība, politiskā atbildība, kompromisu panākšanas kultūra un vienots skatījums uz valsts nākotni; mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes veikt turpmākus konkrētus pasākumus, lai atjaunotu valsts virzību uz Eiropas Savienību;

| 3. | atgādina visiem Bosnijas un Hercegovinas politiskajiem darbiniekiem, ka reformām, kas nodrošina virzību uz ES integrāciju, ir jāsniedz labums Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem un ka viņu pienākums pret pilsoņiem ir panākt kompromisus, efektīvi koordinēt, vienoties par reformām un tās īstenot; atgādina, ka viens no priekšnoteikumiem dalībai Eiropas Savienībā ir stabila valsts un stabila valdība un administrācija; mudina visus politiskos dalībniekus veikt nepieciešamos konstitucionālos grozījumus un īstenot pārējās svarīgās reformas, kā arī koncentrēties uz vēlamo apstākļu radīšanu, lai varētu stāties spēkā Stabilizācijas un asociācijas nolīgums; uzsver, ka jebkuras ES finanšu palīdzības veiksmīgs iznākums ir atkarīgs no vietējās līdzdalības un politiskās apņemšanās; šādā nolūkā aicina valsts iestādes steidzami izveidot Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) decentralizētai pārvaldībai nepieciešamo struktūru (DIS); uzsver nepieciešamību stiprināt koordinācijas mehānismus turpmākas ES finanšu palīdzības plānošanai, īpaši attiecībā uz IPA programmu; |
| --- | --- |

3.

atgādina visiem Bosnijas un Hercegovinas politiskajiem darbiniekiem, ka reformām, kas nodrošina virzību uz ES integrāciju, ir jāsniedz labums Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem un ka viņu pienākums pret pilsoņiem ir panākt kompromisus, efektīvi koordinēt, vienoties par reformām un tās īstenot; atgādina, ka viens no priekšnoteikumiem dalībai Eiropas Savienībā ir stabila valsts un stabila valdība un administrācija; mudina visus politiskos dalībniekus veikt nepieciešamos konstitucionālos grozījumus un īstenot pārējās svarīgās reformas, kā arī koncentrēties uz vēlamo apstākļu radīšanu, lai varētu stāties spēkā Stabilizācijas un asociācijas nolīgums; uzsver, ka jebkuras ES finanšu palīdzības veiksmīgs iznākums ir atkarīgs no vietējās līdzdalības un politiskās apņemšanās; šādā nolūkā aicina valsts iestādes steidzami izveidot Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) decentralizētai pārvaldībai nepieciešamo struktūru (DIS); uzsver nepieciešamību stiprināt koordinācijas mehānismus turpmākas ES finanšu palīdzības plānošanai, īpaši attiecībā uz IPA programmu;

| 4. | pauž pārliecību, ka centrālās pārvaldes stiprināšana nenozīmē administratīvo vienību vājināšanu, bet gan labvēlīgu apstākļu radīšanu efektīvai centrālajai administrācijai, kas būtu spējīga ciešā sadarbībā ar dažādiem pārvaldes līmeņiem sagatavot visu valsti dalībai Eiropas Savienībā; tādēļ uzsver nepieciešamību stiprināt visu ar ES lietām saistīto pārvaldības līmeņu administratīvās spējas, kā arī koordināciju starp attiecīgajām pārvaldes iestādēm ES finanšu palīdzības plānošanā un visās jomās, kurās tiek veikta ES tiesību aktu transponēšana; |
| --- | --- |

4.

pauž pārliecību, ka centrālās pārvaldes stiprināšana nenozīmē administratīvo vienību vājināšanu, bet gan labvēlīgu apstākļu radīšanu efektīvai centrālajai administrācijai, kas būtu spējīga ciešā sadarbībā ar dažādiem pārvaldes līmeņiem sagatavot visu valsti dalībai Eiropas Savienībā; tādēļ uzsver nepieciešamību stiprināt visu ar ES lietām saistīto pārvaldības līmeņu administratīvās spējas, kā arī koordināciju starp attiecīgajām pārvaldes iestādēm ES finanšu palīdzības plānošanā un visās jomās, kurās tiek veikta ES tiesību aktu transponēšana;

| 5. | pauž nosodījumu par aizvainojošiem izteikumiem un rīcību, kas apdraud etnisko samierināšanu un valsts struktūru darbību; |
| --- | --- |

5.

pauž nosodījumu par aizvainojošiem izteikumiem un rīcību, kas apdraud etnisko samierināšanu un valsts struktūru darbību;

Lielāka ES klātbūtne

| 6. | atzinīgi vērtē ES vispārējo stratēģiju par Bosniju un Hercegovinu, tostarp ES klātbūtnes palielināšanu šajā valstī, izveidojot ES pārstāvja amatu, kuram būtu lielākas pilnvaras un kurš darbotos ar dubultu — ES īpašā pārstāvja un delegācijas vadītāja — mandātu; uzteic ES īpašo pārstāvi/ delegācijas vadītāju par Bosnijas un Hercegovinas atbalstīšanu ar ES saistītos jautājumos un vietējā ES integrācijas procesa atvieglošanu; pilnībā atbalsta ES īpašo pārstāvja/ delegācijas vadītāja mērķi palīdzēt Bosnijas un Hercegovinas iestādēm politiskā procesa pamatā ieviest ES programmu, nodrošinot konsekventu, koordinētu un saskaņotu Savienības rīcību; šajā sakarībā mudina visus politiskos dalībniekus darboties ciešā partnerībā ar ES īpašo pārstāvi; atgādina, ka ir jānodrošina pastiprināta ES klātbūtne, īstenojot skaidras un visaptverošas stratēģijas dažādu problēmu risināšanā un vienlaikus sniedzot visu ES dalībvalstu stingru un vienotu atbalstu ES īpašajam pārstāvim/ delegācijas vadītājam; šajā sakarībā norāda, ka ES ir jāpiešķir pietiekami līdzekļi, tostarp personāls, lai nodrošinātu klātbūtni visā valstī, lai ES īpašais pārstāvis/ delegācijas vadītājs varētu sasniegt vajadzīgos mērķus; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē ES vispārējo stratēģiju par Bosniju un Hercegovinu, tostarp ES klātbūtnes palielināšanu šajā valstī, izveidojot ES pārstāvja amatu, kuram būtu lielākas pilnvaras un kurš darbotos ar dubultu — ES īpašā pārstāvja un delegācijas vadītāja — mandātu; uzteic ES īpašo pārstāvi/ delegācijas vadītāju par Bosnijas un Hercegovinas atbalstīšanu ar ES saistītos jautājumos un vietējā ES integrācijas procesa atvieglošanu; pilnībā atbalsta ES īpašo pārstāvja/ delegācijas vadītāja mērķi palīdzēt Bosnijas un Hercegovinas iestādēm politiskā procesa pamatā ieviest ES programmu, nodrošinot konsekventu, koordinētu un saskaņotu Savienības rīcību; šajā sakarībā mudina visus politiskos dalībniekus darboties ciešā partnerībā ar ES īpašo pārstāvi; atgādina, ka ir jānodrošina pastiprināta ES klātbūtne, īstenojot skaidras un visaptverošas stratēģijas dažādu problēmu risināšanā un vienlaikus sniedzot visu ES dalībvalstu stingru un vienotu atbalstu ES īpašajam pārstāvim/ delegācijas vadītājam; šajā sakarībā norāda, ka ES ir jāpiešķir pietiekami līdzekļi, tostarp personāls, lai nodrošinātu klātbūtni visā valstī, lai ES īpašais pārstāvis/ delegācijas vadītājs varētu sasniegt vajadzīgos mērķus;

| 7. | aicina starptautisko sabiedrību apsvērt iespēju un rast risinājumus nolūkā īstenot Miera īstenošanas padomes valdes 5+2 programmu un sagatavoties augstā pārstāvja biroja darbības pārtraukšanai, lai veicinātu vietējo līdzdalību un atbildību par Bosnijas un Hercegovinas iekšējām lietām, paturot prātā, ka šīs darbības nedrīkst negatīvi ietekmēt valsts stabilitāti un ļoti vajadzīgo reformu gaitu un iznākumu; atgādina, ka Bosnijas un Hercegovinas iestādēm šajā kontekstā jāatrisina atlikušie jautājumi saistībā ar valsts īpašumu un aizsardzības īpašumu; |
| --- | --- |

7.

aicina starptautisko sabiedrību apsvērt iespēju un rast risinājumus nolūkā īstenot Miera īstenošanas padomes valdes 5+2 programmu un sagatavoties augstā pārstāvja biroja darbības pārtraukšanai, lai veicinātu vietējo līdzdalību un atbildību par Bosnijas un Hercegovinas iekšējām lietām, paturot prātā, ka šīs darbības nedrīkst negatīvi ietekmēt valsts stabilitāti un ļoti vajadzīgo reformu gaitu un iznākumu; atgādina, ka Bosnijas un Hercegovinas iestādēm šajā kontekstā jāatrisina atlikušie jautājumi saistībā ar valsts īpašumu un aizsardzības īpašumu;

| 8. | ar gandarījumu konstatē, ka ES policijas misija un EUFOR operācija „Althea” ir sniegušas būtisku ieguldījumu Bosnijas un Hercegovinas stabilitātē un drošībā, un tos uzskata par svarīgu elementu ES pastiprinātājā vispārējā stratēģijā attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu; uzteic ES policijas misijas sasniegumus, palīdzot Bosnijas un Hercegovinas tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm cīnīties ar organizēto noziedzību un korupciju; norāda uz vienošanos līdz 2012. gada jūnija beigām noslēgt ES policijas misiju; atgādina, ka ES policijas misijas darbs ir pienācīgi jānodod ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu finansētajiem atbalsta projektiem un ES īpašā pārstāvja biroja stratēģiskajai padomdevējstruktūrai tiesībaizsardzības un krimināltiesību jomā; atzinīgi vērtē „Althea” militāro nozīmi, palīdzot Bosnijai un Hercegovinai uzturēt drošu vidi saskaņā ar atjaunotajām ANO pilnvarām; tomēr uzsver, ka ir jāturpina uzlabot Bosnijas un Hercegovinas drošības spēku prasmes un profesionālo sagatavotību, lai nostiprinātu vietējo līdzdalību un veiktspēju; |
| --- | --- |

8.

ar gandarījumu konstatē, ka ES policijas misija un EUFOR operācija „Althea” ir sniegušas būtisku ieguldījumu Bosnijas un Hercegovinas stabilitātē un drošībā, un tos uzskata par svarīgu elementu ES pastiprinātājā vispārējā stratēģijā attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu; uzteic ES policijas misijas sasniegumus, palīdzot Bosnijas un Hercegovinas tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm cīnīties ar organizēto noziedzību un korupciju; norāda uz vienošanos līdz 2012. gada jūnija beigām noslēgt ES policijas misiju; atgādina, ka ES policijas misijas darbs ir pienācīgi jānodod ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu finansētajiem atbalsta projektiem un ES īpašā pārstāvja biroja stratēģiskajai padomdevējstruktūrai tiesībaizsardzības un krimināltiesību jomā; atzinīgi vērtē „Althea” militāro nozīmi, palīdzot Bosnijai un Hercegovinai uzturēt drošu vidi saskaņā ar atjaunotajām ANO pilnvarām; tomēr uzsver, ka ir jāturpina uzlabot Bosnijas un Hercegovinas drošības spēku prasmes un profesionālo sagatavotību, lai nostiprinātu vietējo līdzdalību un veiktspēju;

Politiskie kritēriji

| 9. | atkārtoti pauž nostāju — lai valsts spētu izpildīt ES pievienošanās kritērijus, tai ir jābūt pietiekamai likumdevējvarai, budžeta pilnvarām, izpildvarai un tiesu varai; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti pauž nostāju — lai valsts spētu izpildīt ES pievienošanās kritērijus, tai ir jābūt pietiekamai likumdevējvarai, budžeta pilnvarām, izpildvarai un tiesu varai;

| 10. | atzinīgi vērtē iniciatīvu par Parlamenta koordinācijas forumu, kas risinātu juridiskus jautājumus saistībā ar ES integrāciju dažādos pārvaldības līmeņos un palīdzētu ES programmu ieviest valsts līmenī; lai arī vēl nav panākta vienošanās par konkrētiem konstitucionāliem grozījumiem, uzskata, ka pagaidu apvienotās komitejas darbs ir ievērojams sasniegums, jo tā ir pirmā reize, kad Bosnijas un Hercegovinas politiķi izvēlējušies bez starptautiskās sabiedrības klātbūtnes institucionalizētā ceļā apspriest konstitucionālos grozījumus, iesaistot pilsonisko sabiedrību un šo procesu īstenojot atklātā un sabiedrībai pārredzamā veidā; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē iniciatīvu par Parlamenta koordinācijas forumu, kas risinātu juridiskus jautājumus saistībā ar ES integrāciju dažādos pārvaldības līmeņos un palīdzētu ES programmu ieviest valsts līmenī; lai arī vēl nav panākta vienošanās par konkrētiem konstitucionāliem grozījumiem, uzskata, ka pagaidu apvienotās komitejas darbs ir ievērojams sasniegums, jo tā ir pirmā reize, kad Bosnijas un Hercegovinas politiķi izvēlējušies bez starptautiskās sabiedrības klātbūtnes institucionalizētā ceļā apspriest konstitucionālos grozījumus, iesaistot pilsonisko sabiedrību un šo procesu īstenojot atklātā un sabiedrībai pārredzamā veidā;

| 11. | pauž bažas par to, ka sociālais dialogs vēl aizvien ir vājš un ka apspriedes ar sociālajiem partneriem notiek neregulāri; mudina Bosnijas un Hercegovinas valdības gan administratīvo vienību, gan valsts līmenī stiprināt valsts administratīvo spēju sadarboties ar NVO un sniegt turpmāku atbalstu pilsoniskās sabiedrības attīstībai, veicinot mērķus par sociālā dialoga izveidi ar attiecīgajiem partneriem; uzsver, ka ir jāprecizē noteikumi par sociālo partneru atzīšanu un reģistrāciju un ir jāpieņem valsts tiesību akts par sociālo partneru pārstāvību; |
| --- | --- |

11.

pauž bažas par to, ka sociālais dialogs vēl aizvien ir vājš un ka apspriedes ar sociālajiem partneriem notiek neregulāri; mudina Bosnijas un Hercegovinas valdības gan administratīvo vienību, gan valsts līmenī stiprināt valsts administratīvo spēju sadarboties ar NVO un sniegt turpmāku atbalstu pilsoniskās sabiedrības attīstībai, veicinot mērķus par sociālā dialoga izveidi ar attiecīgajiem partneriem; uzsver, ka ir jāprecizē noteikumi par sociālo partneru atzīšanu un reģistrāciju un ir jāpieņem valsts tiesību akts par sociālo partneru pārstāvību;

| 12. | norāda, ka konstitucionālā reforma joprojām ir svarīgākā reforma, lai pārveidotu Bosniju un Hercegovinu par pilntiesīgu un pilnvērtīgi darbojošos valsti; aicina Parlamenta komiteju sniegt konkrētus priekšlikumus šajā jomā; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka konstitucionālā reforma joprojām ir svarīgākā reforma, lai pārveidotu Bosniju un Hercegovinu par pilntiesīgu un pilnvērtīgi darbojošos valsti; aicina Parlamenta komiteju sniegt konkrētus priekšlikumus šajā jomā;

| 13. | atkārtoti aicina panākt vienošanos un pilnībā ievērot Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu Sejdić-Finci lietā un Stabilitātes un asociācijas nolīguma 2. pantu, kas prasa ievērot demokrātijas principus un cilvēktiesības; atgādina, ka konstitūcijā papildus spriedumam Sejdić-Finci lietā būtu jāveic arī vispārējas izmaiņas, kas ļautu īstenot plurālāku, demokrātiskāku un efektīvāku pārvaldību un valsts struktūras; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti aicina panākt vienošanos un pilnībā ievērot Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu Sejdić-Finci lietā un Stabilitātes un asociācijas nolīguma 2. pantu, kas prasa ievērot demokrātijas principus un cilvēktiesības; atgādina, ka konstitūcijā papildus spriedumam Sejdić-Finci lietā būtu jāveic arī vispārējas izmaiņas, kas ļautu īstenot plurālāku, demokrātiskāku un efektīvāku pārvaldību un valsts struktūras;

| 14. | aicina visas atbildīgās iestādes sekmēt attiecīgo tiesību aktu pārskatīšanu un nodrošināt neatkarīgas, objektīvas un efektīvas tiesu sistēmas izveidi atbilstīgi ES un starptautiskajiem standartiem, lai stiprinātu tiesiskumu, kas sniegtu labumu visiem iedzīvotājiem; atzinīgi vērtē to, ka, īstenojot strukturētu dialogu par tiesu varu, ir panākti zināmi sasniegumi attiecībā uz valsts un administratīvo vienību tiesu iestāžu kompetences līdzsvarošanu; tomēr mudina valdību efektīvi īstenot tieslietu nozares reformu stratēģiju un nepieļaut mēģinājumus vājināt valsts tiesu iestādes, piemēram Tiesnešu un prokuroru augsto padomi; |
| --- | --- |

14.

aicina visas atbildīgās iestādes sekmēt attiecīgo tiesību aktu pārskatīšanu un nodrošināt neatkarīgas, objektīvas un efektīvas tiesu sistēmas izveidi atbilstīgi ES un starptautiskajiem standartiem, lai stiprinātu tiesiskumu, kas sniegtu labumu visiem iedzīvotājiem; atzinīgi vērtē to, ka, īstenojot strukturētu dialogu par tiesu varu, ir panākti zināmi sasniegumi attiecībā uz valsts un administratīvo vienību tiesu iestāžu kompetences līdzsvarošanu; tomēr mudina valdību efektīvi īstenot tieslietu nozares reformu stratēģiju un nepieļaut mēģinājumus vājināt valsts tiesu iestādes, piemēram Tiesnešu un prokuroru augsto padomi;

| 15. | atkārto aicinājumu par varbūtēju augstākās tiesas izveidi un citiem stratēģiskiem un strukturāliem jautājumiem saistībā ar Bosnijas un Hercegovinas četru atšķirīgo tiesību sistēmu saskaņošanu, kas konsekventi jārisina strukturētā dialoga par tiesiskumu debatēs; uzskata, ka — kā norādīts arī tieslietu nozares reformas stratēģijā — šie stratēģiskie jautājumi būtu jāapspriež pilnīgas atbildības garā un kontekstā ar konstitucionālās reformas procesu; |
| --- | --- |

15.

atkārto aicinājumu par varbūtēju augstākās tiesas izveidi un citiem stratēģiskiem un strukturāliem jautājumiem saistībā ar Bosnijas un Hercegovinas četru atšķirīgo tiesību sistēmu saskaņošanu, kas konsekventi jārisina strukturētā dialoga par tiesiskumu debatēs; uzskata, ka — kā norādīts arī tieslietu nozares reformas stratēģijā — šie stratēģiskie jautājumi būtu jāapspriež pilnīgas atbildības garā un kontekstā ar konstitucionālās reformas procesu;

| 16. | atzinīgi vērtē panākto progresu ar mērķi sagatavoties starptautiskās uzraudzības pārtraukšanai Brčko apgabalā; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē panākto progresu ar mērķi sagatavoties starptautiskās uzraudzības pārtraukšanai Brčko apgabalā;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka pēc partiju vadītāju politiskās vienošanās abas Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārās asamblejas palātas ir pieņēmušas tautas skaitīšanas likumu; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes steidzami veikt vajadzīgos tehniskos sagatavošanas darbus, jo tas ir ne tikai skaidrs priekšnosacījums dalībai ES, bet arī būtiski svarīgs jautājums valsts ekonomiskajai un sociālajai attīstībai; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka pēc partiju vadītāju politiskās vienošanās abas Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārās asamblejas palātas ir pieņēmušas tautas skaitīšanas likumu; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes steidzami veikt vajadzīgos tehniskos sagatavošanas darbus, jo tas ir ne tikai skaidrs priekšnosacījums dalībai ES, bet arī būtiski svarīgs jautājums valsts ekonomiskajai un sociālajai attīstībai;

| 18. | šajā sakarībā atgādina par pienākumu īstenot Deitonas miera līguma VII pielikumu, lai nodrošinātu iekšzemē pārvietotu personu, bēgļu un citu konfliktā cietušo personu stabilu atgriešanos un viņiem sniegtu taisnīgus, visaptverošus ilgtermiņa risinājumus; |
| --- | --- |

18.

šajā sakarībā atgādina par pienākumu īstenot Deitonas miera līguma VII pielikumu, lai nodrošinātu iekšzemē pārvietotu personu, bēgļu un citu konfliktā cietušo personu stabilu atgriešanos un viņiem sniegtu taisnīgus, visaptverošus ilgtermiņa risinājumus;

| 19. | aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes efektīvi izmeklēt korupcijas gadījumus un saukt pie atbildības vainīgos, kā arī šiem likumpārkāpējiem biežāk piespriest cietumsodu; atzinīgi vērtē apņemšanos īstenot rīcības plānu korupcijas apkarošanai civildienestā; uzsver, ka ir jāveic sabiedrības izpratnes veidošana par pretkorupcijas likumiem un praksi un jāievieš sistēma, kas ļautu iedzīvotājiem ziņot par korupcijas gadījumiem; turklāt mudina valdību, vajadzības gadījumā ar ES atbalstu, izstrādāt un īstenot īpašas apmācības programmas policijas spēkiem, prokuroriem, tiesnešiem un citām attiecīgajām struktūrām, kas palielinātu izpratni un zināšanas par pretkorupcijas likumiem un praksi; |
| --- | --- |

19.

aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes efektīvi izmeklēt korupcijas gadījumus un saukt pie atbildības vainīgos, kā arī šiem likumpārkāpējiem biežāk piespriest cietumsodu; atzinīgi vērtē apņemšanos īstenot rīcības plānu korupcijas apkarošanai civildienestā; uzsver, ka ir jāveic sabiedrības izpratnes veidošana par pretkorupcijas likumiem un praksi un jāievieš sistēma, kas ļautu iedzīvotājiem ziņot par korupcijas gadījumiem; turklāt mudina valdību, vajadzības gadījumā ar ES atbalstu, izstrādāt un īstenot īpašas apmācības programmas policijas spēkiem, prokuroriem, tiesnešiem un citām attiecīgajām struktūrām, kas palielinātu izpratni un zināšanas par pretkorupcijas likumiem un praksi;

| 20. | atzinīgi vērtē Korupcijas novēršanas un korupcijas apkarošanas koordinācijas aģentūras direktoru iecelšanu, vienlaikus uzsverot ārkārtējo nepieciešamību pēc pienācīgiem finanšu resursiem un cilvēkresursiem, lai šī aģentūra kļūtu pilnībā darbotiesspējīga; mudina visādi censties pēc iespējas ātrāk parakstīt darbības nolīgumu ar Eiropolu; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Korupcijas novēršanas un korupcijas apkarošanas koordinācijas aģentūras direktoru iecelšanu, vienlaikus uzsverot ārkārtējo nepieciešamību pēc pienācīgiem finanšu resursiem un cilvēkresursiem, lai šī aģentūra kļūtu pilnībā darbotiesspējīga; mudina visādi censties pēc iespējas ātrāk parakstīt darbības nolīgumu ar Eiropolu;

| 21. | pauž bažas par lēno notikumu attīstību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā; mudina Bosnijas un Hercegovinas parlamentu pieņemt vajadzīgos tiesību aktu grozījumus, kas cita starpā uzlabotu ziņošanu par aizdomīgiem bankas darījumiem, veicinātu noziedzīgi iegūtu līdzekļu atsavināšanu un palielinātu attiecīgo iestāžu efektivitāti; prasa stiprināt finanšu izlūkošanas dienestu, palielinot tā izlūkošanas darbībspēju; uzsver, ka ir svarīgi izveidot struktūras, kas veiktu atsavināto līdzekļu pārvaldību un uzturēšanu; |
| --- | --- |

21.

pauž bažas par lēno notikumu attīstību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā; mudina Bosnijas un Hercegovinas parlamentu pieņemt vajadzīgos tiesību aktu grozījumus, kas cita starpā uzlabotu ziņošanu par aizdomīgiem bankas darījumiem, veicinātu noziedzīgi iegūtu līdzekļu atsavināšanu un palielinātu attiecīgo iestāžu efektivitāti; prasa stiprināt finanšu izlūkošanas dienestu, palielinot tā izlūkošanas darbībspēju; uzsver, ka ir svarīgi izveidot struktūras, kas veiktu atsavināto līdzekļu pārvaldību un uzturēšanu;

| 22. | norāda, ka vīzu režīma liberalizācija nav Šengenas zonā, Bulgārijā un Rumānijā palielinājusi Bosnijas un Hercegovinas pilsoņu iesniegto patvēruma pieprasījumu skaitu; uzteic iestādes par divpusējo un daudzpusējo mehānismu izveidi gadījumiem, kad atsevišķās dalībvalstīs uz laiku ir palielinājies patvēruma pieprasījumu skaits; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka vīzu režīma liberalizācija nav Šengenas zonā, Bulgārijā un Rumānijā palielinājusi Bosnijas un Hercegovinas pilsoņu iesniegto patvēruma pieprasījumu skaitu; uzteic iestādes par divpusējo un daudzpusējo mehānismu izveidi gadījumiem, kad atsevišķās dalībvalstīs uz laiku ir palielinājies patvēruma pieprasījumu skaits;

| 23. | aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes aktīvi aizsargāt un veicināt visu personu grupu un indivīdu tiesības, kas būtu jāaizsargā pret tiešu vai netiešu diskrimināciju un vardarbību; ar bažām norāda, ka diskriminācijas apkarošanas likums joprojām tiek vāji īstenots un ka tiesību normas ir nepilnīgas; mudina Bosnijas un Hercegovinas valdību un parlamentu panākt valsts tiesiskā regulējuma un institucionālās sistēmas atbilstību ES un starptautiskajiem standartiem par lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu tiesībām; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes aktīvi iesaistīt pilsonisko sabiedrību cilvēktiesību politikas izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

23.

aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes aktīvi aizsargāt un veicināt visu personu grupu un indivīdu tiesības, kas būtu jāaizsargā pret tiešu vai netiešu diskrimināciju un vardarbību; ar bažām norāda, ka diskriminācijas apkarošanas likums joprojām tiek vāji īstenots un ka tiesību normas ir nepilnīgas; mudina Bosnijas un Hercegovinas valdību un parlamentu panākt valsts tiesiskā regulējuma un institucionālās sistēmas atbilstību ES un starptautiskajiem standartiem par lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu tiesībām; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes aktīvi iesaistīt pilsonisko sabiedrību cilvēktiesību politikas izstrādē un īstenošanā;

| 24. | norāda uz progresu, kāds panākts, īstenojot romu stratēģiju un rīcības plānus mājokļu un nodarbinātības jomā; prasa šajā jomā pieņemt turpmākus pasākumus, jo romu tautības iedzīvotāji joprojām saskaras ar diskrimināciju un smagiem sadzīves apstākļiem; |
| --- | --- |

24.

norāda uz progresu, kāds panākts, īstenojot romu stratēģiju un rīcības plānus mājokļu un nodarbinātības jomā; prasa šajā jomā pieņemt turpmākus pasākumus, jo romu tautības iedzīvotāji joprojām saskaras ar diskrimināciju un smagiem sadzīves apstākļiem;

| 25. | uzsver nepieciešamību sadarbībā ar starptautisko sabiedrību efektīvi apkarot cilvēku tirdzniecību, sodīt pārkāpējus, sniegt aizsardzību un kompensācijas cietušajiem un veidot izpratni, lai iestādes un sabiedrība cietušos atkārtoti nepadarītu par noziedzīga nodarījuma upuriem; prasa stiprināt sadarbību un partnerību ar vairāku politikas jomu atbildīgajām iestādēm un valsts un reģionālā līmeņa NVO; prasa veicināt Bosnijas un Hercegovinas policijas spēku izpratni par cilvēku tirdzniecību, izstrādājot īpašus apmācības kursus; mudina ES sniegt pastāvīgu atbalstu cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā un prasa cieši sadarboties šajā jomā ar Eiropas Komisijas Paplašināšanās ģenerāldirektorātu, Iekšlietu ģenerāldirektorātu un ES koordinatoru cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

25.

uzsver nepieciešamību sadarbībā ar starptautisko sabiedrību efektīvi apkarot cilvēku tirdzniecību, sodīt pārkāpējus, sniegt aizsardzību un kompensācijas cietušajiem un veidot izpratni, lai iestādes un sabiedrība cietušos atkārtoti nepadarītu par noziedzīga nodarījuma upuriem; prasa stiprināt sadarbību un partnerību ar vairāku politikas jomu atbildīgajām iestādēm un valsts un reģionālā līmeņa NVO; prasa veicināt Bosnijas un Hercegovinas policijas spēku izpratni par cilvēku tirdzniecību, izstrādājot īpašus apmācības kursus; mudina ES sniegt pastāvīgu atbalstu cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā un prasa cieši sadarboties šajā jomā ar Eiropas Komisijas Paplašināšanās ģenerāldirektorātu, Iekšlietu ģenerāldirektorātu un ES koordinatoru cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā;

| 26. | atzīst, ka ir spēkā tiesību normas, kas garantē sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību, tomēr pauž bažas, ka šajā jomā ir panākts vienīgi neliels progress; mudina Bosnijas un Hercegovinas valdību censties panākt lielāku sieviešu līdzdalību gan politiskajā dzīvē, gan darba tirgū; turklāt mudina valdību palielināt atbalstu darbībām un iniciatīvām, kuru mērķis ir cīnīties ar diskriminējošām paražām, tradīcijām un stereotipiem, kas ierobežo sieviešu pamattiesības; |
| --- | --- |

26.

atzīst, ka ir spēkā tiesību normas, kas garantē sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību, tomēr pauž bažas, ka šajā jomā ir panākts vienīgi neliels progress; mudina Bosnijas un Hercegovinas valdību censties panākt lielāku sieviešu līdzdalību gan politiskajā dzīvē, gan darba tirgū; turklāt mudina valdību palielināt atbalstu darbībām un iniciatīvām, kuru mērķis ir cīnīties ar diskriminējošām paražām, tradīcijām un stereotipiem, kas ierobežo sieviešu pamattiesības;

| 27. | aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes apkarot ekstrēmismu, reliģisko naidu un vardarbību, cieši sadarbojoties ar starptautisko sabiedrību; prasa visā Rietumbalkānu reģionā atpazīt, izmeklēt un likvidēt visus ekstrēmisma draudus; |
| --- | --- |

27.

aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes apkarot ekstrēmismu, reliģisko naidu un vardarbību, cieši sadarbojoties ar starptautisko sabiedrību; prasa visā Rietumbalkānu reģionā atpazīt, izmeklēt un likvidēt visus ekstrēmisma draudus;

| 28. | aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes nostiprināt neatkarīgus un daudzveidīgus plašsaziņas līdzekļus, kuros nenotiktu politiskā iejaukšanās, un ļaut plašsaziņas līdzekļiem brīvi sniegt informāciju no visām valsts daļām; pauž nožēlu par joprojām pastāvošo politisko spiedienu uz valsts plašsaziņas līdzekļiem un draudiem žurnālistiem; turklāt mudina pievērsties jautājumam par plašsaziņas līdzekļu lielo politisko un etnisko sadrumstalotību un polarizāciju; |
| --- | --- |

28.

aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes nostiprināt neatkarīgus un daudzveidīgus plašsaziņas līdzekļus, kuros nenotiktu politiskā iejaukšanās, un ļaut plašsaziņas līdzekļiem brīvi sniegt informāciju no visām valsts daļām; pauž nožēlu par joprojām pastāvošo politisko spiedienu uz valsts plašsaziņas līdzekļiem un draudiem žurnālistiem; turklāt mudina pievērsties jautājumam par plašsaziņas līdzekļu lielo politisko un etnisko sadrumstalotību un polarizāciju;

Kara noziegumu izskatīšana

| 29. | pauž atzinību Bosnijas un Hercegovinas valsts un administratīvo vienību iestādēm par laicīgu un pienācīgu reaģēšanu uz Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai prasībām; |
| --- | --- |

29.

pauž atzinību Bosnijas un Hercegovinas valsts un administratīvo vienību iestādēm par laicīgu un pienācīgu reaģēšanu uz Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai prasībām;

| 30. | atzinīgi vērtē stratēģijas izstrādi seksuālās vardarbības kara noziegumu upuriem, kas paredz tiem tieši sniegt pienācīgu reparācijas, ekonomisko, sociālo un psiholoģisko atbalstu, tostarp vislabākos garīgās un fiziskās veselības aprūpes pakalpojumus; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes izstrādāt programmas un piešķirt pienācīgus resursus liecinieku aizsardzībai; šajā sakarībā uzsver, ka ir jāuzlabo dažādu tiesu struktūru koordinācija un jāpaātrina tiesvedības procedūras seksuālās vardarbības kara noziegumu lietās; aicina Komisiju un citus starptautiskos līdzekļu devējus atbalstīt šos Bosnijas un Hercegovinas iestāžu centienus, nodrošinot finanšu līdzekļus un ekspertu atbalstu, kas paredzēts seksuālās vardarbības kara noziegumu upuriem; norāda, ka Bosnijas un Hercegovinas Cilvēktiesību un bēgļu lietu ministrijai ar UNFPA atbalstu ir uzticēts uzdevums attīstīt minēto stratēģiju, izveidojot ekspertu darbgrupu; norāda, ka Serbu Republika (SR) tika aicināta izvirzīt dalībai kompetento ministriju pārstāvjus, bet tas līdz šim nav izdarīts; aicina SR iestādes aktīvi iesaistīties šajos būtiskajos centienos pieņemt un īstenot stratēģiju; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē stratēģijas izstrādi seksuālās vardarbības kara noziegumu upuriem, kas paredz tiem tieši sniegt pienācīgu reparācijas, ekonomisko, sociālo un psiholoģisko atbalstu, tostarp vislabākos garīgās un fiziskās veselības aprūpes pakalpojumus; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes izstrādāt programmas un piešķirt pienācīgus resursus liecinieku aizsardzībai; šajā sakarībā uzsver, ka ir jāuzlabo dažādu tiesu struktūru koordinācija un jāpaātrina tiesvedības procedūras seksuālās vardarbības kara noziegumu lietās; aicina Komisiju un citus starptautiskos līdzekļu devējus atbalstīt šos Bosnijas un Hercegovinas iestāžu centienus, nodrošinot finanšu līdzekļus un ekspertu atbalstu, kas paredzēts seksuālās vardarbības kara noziegumu upuriem; norāda, ka Bosnijas un Hercegovinas Cilvēktiesību un bēgļu lietu ministrijai ar UNFPA atbalstu ir uzticēts uzdevums attīstīt minēto stratēģiju, izveidojot ekspertu darbgrupu; norāda, ka Serbu Republika (SR) tika aicināta izvirzīt dalībai kompetento ministriju pārstāvjus, bet tas līdz šim nav izdarīts; aicina SR iestādes aktīvi iesaistīties šajos būtiskajos centienos pieņemt un īstenot stratēģiju;

| 31. | atzinīgi vērtē stratēģijas izstrādi seksuālās vardarbības kara noziegumu upuriem, kas paredz tiem tieši sniegt pienācīgu reparācijas, ekonomisko, sociālo un psiholoģisko atbalstu, tostarp vislabākos garīgās un fiziskās veselības aprūpes pakalpojumus; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes izstrādāt programmas un piešķirt pienācīgus resursus liecinieku aizsardzībai; šajā sakarībā uzsver, ka ir jāuzlabo dažādu tiesu struktūru koordinācija un jāpaātrina tiesvedības procedūras seksuālās vardarbības kara noziegumu lietās; aicina Komisiju un citus starptautiskos līdzekļu devējus atbalstīt šos Bosnijas un Hercegovinas iestāžu centienus, nodrošinot finanšu līdzekļus un ekspertu atbalstu, kas paredzēts seksuālās vardarbības kara noziegumu upuriem; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē stratēģijas izstrādi seksuālās vardarbības kara noziegumu upuriem, kas paredz tiem tieši sniegt pienācīgu reparācijas, ekonomisko, sociālo un psiholoģisko atbalstu, tostarp vislabākos garīgās un fiziskās veselības aprūpes pakalpojumus; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes izstrādāt programmas un piešķirt pienācīgus resursus liecinieku aizsardzībai; šajā sakarībā uzsver, ka ir jāuzlabo dažādu tiesu struktūru koordinācija un jāpaātrina tiesvedības procedūras seksuālās vardarbības kara noziegumu lietās; aicina Komisiju un citus starptautiskos līdzekļu devējus atbalstīt šos Bosnijas un Hercegovinas iestāžu centienus, nodrošinot finanšu līdzekļus un ekspertu atbalstu, kas paredzēts seksuālās vardarbības kara noziegumu upuriem;

| 32. | pauž bažas, ka Bosnijai un Hercegovinai joprojām nav valsts mēroga ieslodzījuma vietas, kurā ievietot par smagu noziegumu, tostarp kara noziegumu, izdarīšanu notiesātās personas; atzinīgi vērtē to, ka ir notverts Radovan Stanković, kas bija izbēdzis no Fočas cietuma, kurā izcieta Bosnijas un Hercegovinas valsts tiesas piespriesto 20 gadu cietumsodu par noziegumiem pret cilvēci, tostarp izvarošanu, paverdzināšanu un spīdzināšanu; |
| --- | --- |

32.

pauž bažas, ka Bosnijai un Hercegovinai joprojām nav valsts mēroga ieslodzījuma vietas, kurā ievietot par smagu noziegumu, tostarp kara noziegumu, izdarīšanu notiesātās personas; atzinīgi vērtē to, ka ir notverts Radovan Stanković, kas bija izbēdzis no Fočas cietuma, kurā izcieta Bosnijas un Hercegovinas valsts tiesas piespriesto 20 gadu cietumsodu par noziegumiem pret cilvēci, tostarp izvarošanu, paverdzināšanu un spīdzināšanu;

| 33. | aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes veicināt un nodrošināt bēgļu un iekšzemē pārvietotu personu stabilu atgriešanos un pieņemt atbilstošu stratēģiju šajā jomā; stingri iesaka vietējām iestādēm nodrošināt sekmīgas atgriešanās atbalsta infrastruktūru; mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes veikt papildu pasākumus, lai īstenotu Sarajevas deklarāciju par bēgļu atgriešanos, risinot galvenās problēmas, kas saistītas ar veselības aprūpes, darba un sociālo pakalpojumu nodrošināšanu; |
| --- | --- |

33.

aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes veicināt un nodrošināt bēgļu un iekšzemē pārvietotu personu stabilu atgriešanos un pieņemt atbilstošu stratēģiju šajā jomā; stingri iesaka vietējām iestādēm nodrošināt sekmīgas atgriešanās atbalsta infrastruktūru; mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes veikt papildu pasākumus, lai īstenotu Sarajevas deklarāciju par bēgļu atgriešanos, risinot galvenās problēmas, kas saistītas ar veselības aprūpes, darba un sociālo pakalpojumu nodrošināšanu;

| 34. | šajā sakarībā atgādina, ka ir svarīgi pilnībā īstenot atmīnēšanas pasākumu stratēģiju; uzsver, ka turpmākā tiesību aktā pretmīnu pasākumu jomā ir pienācīgi jāreglamentē līdzekļu vākšanas atbildība, administratīvā un pārvaldības veiktspēja un atmīnēšanas pasākumu koordinācija, kā norādījusi Komisija; |
| --- | --- |

34.

šajā sakarībā atgādina, ka ir svarīgi pilnībā īstenot atmīnēšanas pasākumu stratēģiju; uzsver, ka turpmākā tiesību aktā pretmīnu pasākumu jomā ir pienācīgi jāreglamentē līdzekļu vākšanas atbildība, administratīvā un pārvaldības veiktspēja un atmīnēšanas pasākumu koordinācija, kā norādījusi Komisija;

| 35. | norāda uz Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās tiesas spriedumu, ka Pilsonības likums ir pretrunā ar konstitūciju; atkārto Konstitucionālās tiesas aicinājumu Parlamentārajai asamblejai šo likumu grozīt pusgada laikā; prasa šo tiesas spriedumu steidzami īstenot; |
| --- | --- |

35.

norāda uz Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās tiesas spriedumu, ka Pilsonības likums ir pretrunā ar konstitūciju; atkārto Konstitucionālās tiesas aicinājumu Parlamentārajai asamblejai šo likumu grozīt pusgada laikā; prasa šo tiesas spriedumu steidzami īstenot;

Izglītība

| 36. | konstatē zināmus panākumus vispārējās izglītības sistēmas uzlabošanā, tomēr aicina jaunajai valdībai cita starpā uzlabot 13 izglītības ministriju un Brčko apgabala izglītības departamenta koordināciju, mazināt izglītības sistēmas sadrumstalotību un padarīt skolu vidi iekļaujošāku; |
| --- | --- |

36.

konstatē zināmus panākumus vispārējās izglītības sistēmas uzlabošanā, tomēr aicina jaunajai valdībai cita starpā uzlabot 13 izglītības ministriju un Brčko apgabala izglītības departamenta koordināciju, mazināt izglītības sistēmas sadrumstalotību un padarīt skolu vidi iekļaujošāku;

| 37. | ņemot vērā izglītības lielo nozīmi iecietīgas etniski daudzveidīgas sabiedrības izveidē, mudina visas Bosnijas un Hercegovinas valdības struktūras veicināt iekļaujošu, nediskriminējošu izglītības sistēmu un likvidēt dažādu etnisko grupu segregāciju (divas dažādas skolas vienā ēkā), izveidojot visā valstī vienotas izglītības programmas un integrētas klases; aicina Komisiju izvērtēt, vai mērķtiecīgs ES atbalsts palīdzētu likvidēt izglītības sistēmas segregāciju; |
| --- | --- |

37.

ņemot vērā izglītības lielo nozīmi iecietīgas etniski daudzveidīgas sabiedrības izveidē, mudina visas Bosnijas un Hercegovinas valdības struktūras veicināt iekļaujošu, nediskriminējošu izglītības sistēmu un likvidēt dažādu etnisko grupu segregāciju (divas dažādas skolas vienā ēkā), izveidojot visā valstī vienotas izglītības programmas un integrētas klases; aicina Komisiju izvērtēt, vai mērķtiecīgs ES atbalsts palīdzētu likvidēt izglītības sistēmas segregāciju;

| 38. | mudina jauno valdību un administratīvo vienību, kantonu un Brčko apgabala atbildīgās iestādes izvērst rīcības plānu par romu izglītības vajadzībām un nodrošināt pienācīgu finansējumu tā īstenošanai; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes rast veidus, kā nodrošināt visu romu jaundzimušo reģistrāciju, lai viņus vēlāk varētu pieteikt skolā; |
| --- | --- |

38.

mudina jauno valdību un administratīvo vienību, kantonu un Brčko apgabala atbildīgās iestādes izvērst rīcības plānu par romu izglītības vajadzībām un nodrošināt pienācīgu finansējumu tā īstenošanai; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes rast veidus, kā nodrošināt visu romu jaundzimušo reģistrāciju, lai viņus vēlāk varētu pieteikt skolā;

| 39. | uzsver, ka ir jāuzlabo vispārējā izglītības kvalitāte, lai tā atbilstu darba tirgus vajadzībām; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes likvidēt nepilnības profesionālajā izglītībā, lai piesaistītu ārvalstu ieguldījumus, un — arī ekonomiskās nepieciešamības labad — nodrošinātu, ka tiek sākta izglītības iestāžu akreditācija un pilnībā darbojas zinātnisko grādu un diplomu atzīšanas aģentūras; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka ir jāuzlabo vispārējā izglītības kvalitāte, lai tā atbilstu darba tirgus vajadzībām; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes likvidēt nepilnības profesionālajā izglītībā, lai piesaistītu ārvalstu ieguldījumus, un — arī ekonomiskās nepieciešamības labad — nodrošinātu, ka tiek sākta izglītības iestāžu akreditācija un pilnībā darbojas zinātnisko grādu un diplomu atzīšanas aģentūras;

| 40. | mudina jauno valdību veikt vajadzīgos pasākumus, lai Bosnijas un Hercegovinas ieinteresētas personas varētu beidzot izmantot iespēju piedalīties Eiropas Savienības izglītības mobilitātes programmās, kas tām ir pieejamas jau kopš 2007. gada; |
| --- | --- |

40.

mudina jauno valdību veikt vajadzīgos pasākumus, lai Bosnijas un Hercegovinas ieinteresētas personas varētu beidzot izmantot iespēju piedalīties Eiropas Savienības izglītības mobilitātes programmās, kas tām ir pieejamas jau kopš 2007. gada;

| 41. | aicina iestādes sniegt ziņas par tiesisko regulējumu, ko piemēro kultūras iestādēm, piemēram, valsts muzejam, nacionālajai bibliotēkai un vēstures muzejam, un nodrošināt šo iestāžu saglabāšanu; |
| --- | --- |

41.

aicina iestādes sniegt ziņas par tiesisko regulējumu, ko piemēro kultūras iestādēm, piemēram, valsts muzejam, nacionālajai bibliotēkai un vēstures muzejam, un nodrošināt šo iestāžu saglabāšanu;

Ekonomikas un sociālie jautājumi

| 42. | konstatē dzīves apstākļu pasliktināšanos un bezdarba līmeņa pieaugumu, jo īpaši 18–24 gadu vecuma grupā; pauž stingru uzskatu, ka valsts turpmākās attīstības priekšnoteikums ir saimnieciskā labklājība un nodarbinātības iespējas, jo īpaši jauniešiem; aicina jauno valdību paātrināt ekonomisko izaugsmi, kuru ir kavējusi smagnējā pārvaldības struktūra, pārāk liels un dārgs valdības birokrātiskais aparāts un ieilgušās problēmas ar organizēto noziedzību un korupciju; |
| --- | --- |

42.

konstatē dzīves apstākļu pasliktināšanos un bezdarba līmeņa pieaugumu, jo īpaši 18–24 gadu vecuma grupā; pauž stingru uzskatu, ka valsts turpmākās attīstības priekšnoteikums ir saimnieciskā labklājība un nodarbinātības iespējas, jo īpaši jauniešiem; aicina jauno valdību paātrināt ekonomisko izaugsmi, kuru ir kavējusi smagnējā pārvaldības struktūra, pārāk liels un dārgs valdības birokrātiskais aparāts un ieilgušās problēmas ar organizēto noziedzību un korupciju;

| 43. | mudina valsts un uzņēmējdarbības vadošās personas darīt visu iespējamo, lai atgūtu ieguldītāju uzticību un radītu uzņēmējdarbībai labvēlīgu vidi, ņemot vērā, ka pašlaik Bosnija un Hercegovina reģionā ir noslīdējusi uz pēdējo vietu ieguldījumu klimata ziņā; |
| --- | --- |

43.

mudina valsts un uzņēmējdarbības vadošās personas darīt visu iespējamo, lai atgūtu ieguldītāju uzticību un radītu uzņēmējdarbībai labvēlīgu vidi, ņemot vērā, ka pašlaik Bosnija un Hercegovina reģionā ir noslīdējusi uz pēdējo vietu ieguldījumu klimata ziņā;

| 44. | atzinīgi vērtē Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu un Ministru padomes un administratīvo vienību centienus sniegt finanšu atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; turklāt uzsver, ka ir nekavējoties jāizveido valsts mēroga uzņēmējdarbības statistikas reģistrs un visā valstī vienota MVU reģistrācijas sistēma, kas veicinās MVU izplatību; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu un Ministru padomes un administratīvo vienību centienus sniegt finanšu atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; turklāt uzsver, ka ir nekavējoties jāizveido valsts mēroga uzņēmējdarbības statistikas reģistrs un visā valstī vienota MVU reģistrācijas sistēma, kas veicinās MVU izplatību;

| 45. | rosina jauno valdību un administratīvo vienību valdības koordinēti mazināt ekonomikas krīzes ietekmi, īstenot pareizu fiskālo politiku, kā arī pieņemt 2012. gada valsts budžetu un vispārīgo fiskālās politikas sistēmu 2012.–2014. gadam; uzskata, ka ir svarīgi paātrināt ekonomisko pārstrukturēšanu, jo īpaši federācijā; aicina valdību nodrošināt pienācīgus līdzekļus gaidāmajām 2012. gada pašvaldību vēlēšanām; |
| --- | --- |

45.

rosina jauno valdību un administratīvo vienību valdības koordinēti mazināt ekonomikas krīzes ietekmi, īstenot pareizu fiskālo politiku, kā arī pieņemt 2012. gada valsts budžetu un vispārīgo fiskālās politikas sistēmu 2012.–2014. gadam; uzskata, ka ir svarīgi paātrināt ekonomisko pārstrukturēšanu, jo īpaši federācijā; aicina valdību nodrošināt pienācīgus līdzekļus gaidāmajām 2012. gada pašvaldību vēlēšanām;

| 46. | mudina jauno valdību koncentrēties uz reformām, kas nepieciešamas Bosnijas un Hercegovinas uzņemšanai Pasaules tirdzniecības organizācijā, lai veicinātu vēl labvēlīgāku vidi uzņēmējdarbībai un ārvalstu ieguldījumiem; |
| --- | --- |

46.

mudina jauno valdību koncentrēties uz reformām, kas nepieciešamas Bosnijas un Hercegovinas uzņemšanai Pasaules tirdzniecības organizācijā, lai veicinātu vēl labvēlīgāku vidi uzņēmējdarbībai un ārvalstu ieguldījumiem;

| 47. | atkārtoti aicina visus iesaistītos dalībniekus strādāt pie tā, lai valstī izveidotu vienotu ekonomisko zonu, stiprinot administratīvo vienību valdību ekonomikas politikas koordināciju, likvidējot šķēršļus pienācīgam tiesiskajam regulējumam un radot valsts mēroga konkurenci; |
| --- | --- |

47.

atkārtoti aicina visus iesaistītos dalībniekus strādāt pie tā, lai valstī izveidotu vienotu ekonomisko zonu, stiprinot administratīvo vienību valdību ekonomikas politikas koordināciju, likvidējot šķēršļus pienācīgam tiesiskajam regulējumam un radot valsts mēroga konkurenci;

| 48. | atzinīgi vērtē to, ka abas Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārās asamblejas palātas ir pieņēmušas valsts atbalsta likumu; norāda, ka šis likums ir viens no priekšnosacījumiem, lai varētu stāties spēkā Stabilizācijas un asociācijas nolīgums; aicina iestādes pieņemt šā likuma īstenošanas nosacījumus atbilstīgi ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē to, ka abas Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārās asamblejas palātas ir pieņēmušas valsts atbalsta likumu; norāda, ka šis likums ir viens no priekšnosacījumiem, lai varētu stāties spēkā Stabilizācijas un asociācijas nolīgums; aicina iestādes pieņemt šā likuma īstenošanas nosacījumus atbilstīgi ES tiesību aktiem;

| 49. | aicina jauno valdību izveidot efektīvu un ilgtspējīgu sociālās aizsardzības sistēmu, kā arī nodrošināt mērķtiecīgākus sociālos pabalstus; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes uzņemties ciešākas saistības nodarbinātības politikas, sociālās kohēzijas un dzimumu līdztiesības jomā; uzskata, ka ir ļoti svarīgi sekmēt izglītības un darba tirgus nozares koordināciju, lai sniegtā izglītība labāk atbilstu darba tirgus prasībām; |
| --- | --- |

49.

aicina jauno valdību izveidot efektīvu un ilgtspējīgu sociālās aizsardzības sistēmu, kā arī nodrošināt mērķtiecīgākus sociālos pabalstus; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes uzņemties ciešākas saistības nodarbinātības politikas, sociālās kohēzijas un dzimumu līdztiesības jomā; uzskata, ka ir ļoti svarīgi sekmēt izglītības un darba tirgus nozares koordināciju, lai sniegtā izglītība labāk atbilstu darba tirgus prasībām;

| 50. | aicina valsts un administratīvo vienību valdības likvidēt šķēršļus, kas ir pamatā zemajam darba ņēmēju mobilitātes līmenim valstī, saskaņojot administratīvo vienību un arī kantonu atšķirīgo nodarbinātības tiesību aktu noteikumus un pensiju un sociālās drošības sistēmas, tādējādi valstī veicinot plašāku mobilitāti un pabalstu pārvedamību; |
| --- | --- |

50.

aicina valsts un administratīvo vienību valdības likvidēt šķēršļus, kas ir pamatā zemajam darba ņēmēju mobilitātes līmenim valstī, saskaņojot administratīvo vienību un arī kantonu atšķirīgo nodarbinātības tiesību aktu noteikumus un pensiju un sociālās drošības sistēmas, tādējādi valstī veicinot plašāku mobilitāti un pabalstu pārvedamību;

| 51. | uzsver, ka Bosnija un Hercegovina ir ratificējusi Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) galvenās darba tiesību konvencijas un pārskatīto Eiropas Sociālo hartu; vērš uzmanību uz to, ka joprojām ir ierobežotas darbinieku pārstāvju un arodbiedrību tiesības, un aicina Bosnijas un Hercegovinas valdību turpmāk stiprināt šīs tiesības un strādāt pie šāda tiesiskā regulējuma saskaņošanas valsts mērogā; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka Bosnija un Hercegovina ir ratificējusi Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) galvenās darba tiesību konvencijas un pārskatīto Eiropas Sociālo hartu; vērš uzmanību uz to, ka joprojām ir ierobežotas darbinieku pārstāvju un arodbiedrību tiesības, un aicina Bosnijas un Hercegovinas valdību turpmāk stiprināt šīs tiesības un strādāt pie šāda tiesiskā regulējuma saskaņošanas valsts mērogā;

| 52. | aicina Komisiju ierosināt detalizētu ceļvedi, lai veicinātu studentu, praktikantu un darba ņēmēju mobilitāti un piekļuvi darba tirgum un izglītības pakalpojumiem Eiropas Ekonomikas zonā, tostarp cirkulārās migrācijas programmām nodarbinātības nolūkā; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju ierosināt detalizētu ceļvedi, lai veicinātu studentu, praktikantu un darba ņēmēju mobilitāti un piekļuvi darba tirgum un izglītības pakalpojumiem Eiropas Ekonomikas zonā, tostarp cirkulārās migrācijas programmām nodarbinātības nolūkā;

Reģionālā sadarbība

| 53. | pauž atzinību par Bosnijas un Hercegovinas proaktīvo lomu Sarajevas deklarācijas procesā, kā arī par Bosnijas un Hercegovinas, Serbijas, Horvātijas un Melnkalnes ārlietu ministru pieņemto kopīgo deklarāciju par pārvietošanas pārtraukšanu un stabilu risinājumu nodrošināšanu vismazāk aizsargātajiem bēgļiem un iekšzemē pārvietotajām personām; |
| --- | --- |

53.

pauž atzinību par Bosnijas un Hercegovinas proaktīvo lomu Sarajevas deklarācijas procesā, kā arī par Bosnijas un Hercegovinas, Serbijas, Horvātijas un Melnkalnes ārlietu ministru pieņemto kopīgo deklarāciju par pārvietošanas pārtraukšanu un stabilu risinājumu nodrošināšanu vismazāk aizsargātajiem bēgļiem un iekšzemē pārvietotajām personām;

| 54. | atzinīgi vērtē centienus panākt vienošanos par Bosnijas un Hercegovinas, Serbijas un Horvātijas savstarpēji neatrisinātajiem jautājumiem un to, ka šie centieni pēdējo mēnešu laikā ir pastiprinājušies; mudina visas iesaistītās puses, tostarp Bosnijas un Hercegovinas iestādes, pievērst īpašu uzmanību divpusējai un reģionālai sadarbībai tiesiskuma un drošības jomā; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē centienus panākt vienošanos par Bosnijas un Hercegovinas, Serbijas un Horvātijas savstarpēji neatrisinātajiem jautājumiem un to, ka šie centieni pēdējo mēnešu laikā ir pastiprinājušies; mudina visas iesaistītās puses, tostarp Bosnijas un Hercegovinas iestādes, pievērst īpašu uzmanību divpusējai un reģionālai sadarbībai tiesiskuma un drošības jomā;

| 55. | norādot, ka Bosnijai un Hercegovinai un Serbijai ir nodibinājušās labas kaimiņattiecības, aicina Bosniju un Hercegovinu neatlikt protokola parakstīšanu par pierādījumu apmaiņu kara noziegumu lietās un izveidot ciešu sadarbību šajā jutīgajā jautājumā, tomēr atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas un Serbijas divpusējo nolīgumu par informācijas apmaiņu organizētās noziedzības, narkotiku un cilvēka orgānu kontrabandas un tirdzniecības, nelegālās migrācijas un terorisma apkarošanā; |
| --- | --- |

55.

norādot, ka Bosnijai un Hercegovinai un Serbijai ir nodibinājušās labas kaimiņattiecības, aicina Bosniju un Hercegovinu neatlikt protokola parakstīšanu par pierādījumu apmaiņu kara noziegumu lietās un izveidot ciešu sadarbību šajā jutīgajā jautājumā, tomēr atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas un Serbijas divpusējo nolīgumu par informācijas apmaiņu organizētās noziedzības, narkotiku un cilvēka orgānu kontrabandas un tirdzniecības, nelegālās migrācijas un terorisma apkarošanā;

| 56. | aicina Bosnijas un Hercegovinas valdību un kaimiņvalstis darīt visu iespējamo, lai atrisinātu domstarpības robežu jautājumā ar kaimiņiem, vai nu izmantojot divpusējos nolīgumus, vai citas iespējas; uzsver, ka divpusējie strīdīgie jautājumi ir jāatrisina iesaistītajām pusēm, paužot apņēmību, ievērojot labas kaimiņattiecības un ņemot vērā ES vispārējās intereses; |
| --- | --- |

56.

aicina Bosnijas un Hercegovinas valdību un kaimiņvalstis darīt visu iespējamo, lai atrisinātu domstarpības robežu jautājumā ar kaimiņiem, vai nu izmantojot divpusējos nolīgumus, vai citas iespējas; uzsver, ka divpusējie strīdīgie jautājumi ir jāatrisina iesaistītajām pusēm, paužot apņēmību, ievērojot labas kaimiņattiecības un ņemot vērā ES vispārējās intereses;

| 57. | ņemot vērā to, ka Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai ietekmēs šo valstu divpusējās attiecības, aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes darīt visu iespējamo, lai attiecīgos Bosnijas un Hercegovinas pārvaldes līmeņu tiesību aktus pielāgotu ES tiesību aktiem veterinārajā, fitosanitārajā un pārtikas nekaitīguma jomā, kā arī modernizētu vai izveidotu nepieciešamo infrastruktūru robežšķērsošanas punktos starp Bosniju Hercegovinu un Horvātiju, lai atvieglotu robežkontroli, ko prasa ES noteikumi; |
| --- | --- |

57.

ņemot vērā to, ka Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai ietekmēs šo valstu divpusējās attiecības, aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes darīt visu iespējamo, lai attiecīgos Bosnijas un Hercegovinas pārvaldes līmeņu tiesību aktus pielāgotu ES tiesību aktiem veterinārajā, fitosanitārajā un pārtikas nekaitīguma jomā, kā arī modernizētu vai izveidotu nepieciešamo infrastruktūru robežšķērsošanas punktos starp Bosniju Hercegovinu un Horvātiju, lai atvieglotu robežkontroli, ko prasa ES noteikumi;

| 58. | pauž bažas, ka Bosnija un Hercegovina ir vienīgā valsts reģionā, kas neļauj ieceļot Kosovas pilsoņiem; tādēļ mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes pieņemt ceļošanas dokumentus, kas Kosovas pilsoņiem nepieciešami, lai ieceļotu valstī, kā to dara Serbija un arī citas valstis; |
| --- | --- |

58.

pauž bažas, ka Bosnija un Hercegovina ir vienīgā valsts reģionā, kas neļauj ieceļot Kosovas pilsoņiem; tādēļ mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes pieņemt ceļošanas dokumentus, kas Kosovas pilsoņiem nepieciešami, lai ieceļotu valstī, kā to dara Serbija un arī citas valstis;

*

* *

| 59. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētaja vietniecei, Padomei, Komisijai, kā arī Bosnijas un Hercegovinas un tās administratīvo vienību valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

59.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētaja vietniecei, Padomei, Komisijai, kā arī Bosnijas un Hercegovinas un tās administratīvo vienību valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 80, 19.3.2008., 18. lpp.

(2)  OV L 188, 19.7.2011., 30. lpp.

(3)  OV C 236 E, 12.8.2011., 113. lpp.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 15. marts

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/75 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/75

---

Ceturtdiena, 2012. gada 15. martsKonkurētspējīga ekonomika ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā

P7_TA(2012)0086

Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā (2011/2095(INI))

2013/C 251 E/13

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā” (COM(2011)0112) un tam pievienotos darba dokumentus (SEC(2011)0288) un (SEC(2011)0289), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā” (COM(2011)0112) un tam pievienotos darba dokumentus (SEC(2011)0288) un (SEC(2011)0289),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Dažādu iespēju analīze, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisiju pārvirzes riska analīze” (COM(2010)0265) un tam pievienoto dokumentu (SEC(2010)0650), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Dažādu iespēju analīze, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisiju pārvirzes riska analīze” (COM(2010)0265) un tam pievienoto dokumentu (SEC(2010)0650),

| — | ņemot vērā priekšlikumus pārstrādāt (COM(2011)0656) un grozīt Finanšu instrumentu tirgu direktīvu (MiFID) (COM(2011)0652) un Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīvu (MAD) (COM(2011)0651) attiecībā uz emisiju kvotām saskaņā ar ES ETS, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumus pārstrādāt (COM(2011)0656) un grozīt Finanšu instrumentu tirgu direktīvu (MiFID) (COM(2011)0652) un Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīvu (MAD) (COM(2011)0651) attiecībā uz emisiju kvotām saskaņā ar ES ETS,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 23. oktobra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 23. oktobra secinājumus,

| — | ņemot vērā ES klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu,

| — | ņemot vērā LESD 9. pantu (sociālā klauzula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 9. pantu (sociālā klauzula),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A7-0033/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A7-0033/2012),

| A. | tā kā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām aptuveni 90 puses, tostarp jaunās tirgus ekonomikas valstis, kuras kolektīvi atbildīgas par vairāk nekā 80 % pasaules emisiju, ir vienpusēji paziņojušas par kvantitatīviem, visas ekonomikas nozares aptverošiem emisiju samazināšanas mērķiem, kas tomēr nav juridiski saistoši; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām aptuveni 90 puses, tostarp jaunās tirgus ekonomikas valstis, kuras kolektīvi atbildīgas par vairāk nekā 80 % pasaules emisiju, ir vienpusēji paziņojušas par kvantitatīviem, visas ekonomikas nozares aptverošiem emisiju samazināšanas mērķiem, kas tomēr nav juridiski saistoši;

| B. | tā kā Eiropas Parlaments un Eiropadome ir paziņojuši par savu mērķi līdz 2050. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par 80 līdz 95 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Parlaments un Eiropadome ir paziņojuši par savu mērķi līdz 2050. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par 80 līdz 95 %;

| C. | tā kā, lai nodrošinātu pamatu un satvaru vajadzīgajiem tiesību aktiem un citiem pasākumiem, Eiropas Savienībai jāvienojas par konkrētiem emisiju apjoma samazināšanas mērķiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā, lai nodrošinātu pamatu un satvaru vajadzīgajiem tiesību aktiem un citiem pasākumiem, Eiropas Savienībai jāvienojas par konkrētiem emisiju apjoma samazināšanas mērķiem;

| D. | tā kā Ceļvedis atklāj, ka pašreizējais 20 % klimata mērķis, no kā vairāk nekā pusi varētu sasniegt, izmantojot ārējās kompensācijas, nenodrošina ekonomiski pamatotu virzību uz 80 % samazinājuma mērķi 2050. gadā salīdzinājumā ar 1990. gadu; tā kā 80 % ir vispieticīgākā izvēle no 80–95 % amplitūdas, ko IPCC uzskatīja par nepieciešamu attiecībā uz industrializētajām valstīm un Eiropadome noteica par ES mērķi 2050. gadam; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ceļvedis atklāj, ka pašreizējais 20 % klimata mērķis, no kā vairāk nekā pusi varētu sasniegt, izmantojot ārējās kompensācijas, nenodrošina ekonomiski pamatotu virzību uz 80 % samazinājuma mērķi 2050. gadā salīdzinājumā ar 1990. gadu; tā kā 80 % ir vispieticīgākā izvēle no 80–95 % amplitūdas, ko IPCC uzskatīja par nepieciešamu attiecībā uz industrializētajām valstīm un Eiropadome noteica par ES mērķi 2050. gadam;

| E. | tā kā nozarēm, lai veiktu ilgtermiņa ieguldījumus vides saudzēšanas jomā, jāsaņem skaidra informācija par Eiropas stratēģiju attiecībā uz zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, kas jānostiprina arī ar regulatīvo noteiktību, vērienīgiem mērķiem un labi izstrādātiem finansēšanas mehānismiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā nozarēm, lai veiktu ilgtermiņa ieguldījumus vides saudzēšanas jomā, jāsaņem skaidra informācija par Eiropas stratēģiju attiecībā uz zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, kas jānostiprina arī ar regulatīvo noteiktību, vērienīgiem mērķiem un labi izstrādātiem finansēšanas mehānismiem;

| F. | tā kā dalībvalstu interesēs ir samazināt to atkarību no ārvalstu enerģijas piegādātājiem, jo īpaši no politiski problemātiskām valstīm; |
| --- | --- |

F.

tā kā dalībvalstu interesēs ir samazināt to atkarību no ārvalstu enerģijas piegādātājiem, jo īpaši no politiski problemātiskām valstīm;

| G. | tā kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra ir aprēķinājusi, ka četras piektdaļas kopējo ar enerģētiku saistīto CO2 emisiju, kas 450. scenārijā ir atļautas līdz 2035. gadam, jau fiksētas esošajās kapitāla rezervēs; |
| --- | --- |

G.

tā kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra ir aprēķinājusi, ka četras piektdaļas kopējo ar enerģētiku saistīto CO2 emisiju, kas 450. scenārijā ir atļautas līdz 2035. gadam, jau fiksētas esošajās kapitāla rezervēs;

| H. | tā kā ir jānovērtē risks un jārīkojas, lai novērstu iespēju, ka nepietiekamu globālo pūliņu gadījumā vietēja mēroga rīcība veicina tirgus daļas pārvirzīšanos uz mazāk efektīvām iekārtām citur, tādējādi radot palielinātu emisiju daudzumu pasaulē, t. i., oglekļa emisiju pārvirzi; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir jānovērtē risks un jārīkojas, lai novērstu iespēju, ka nepietiekamu globālo pūliņu gadījumā vietēja mēroga rīcība veicina tirgus daļas pārvirzīšanos uz mazāk efektīvām iekārtām citur, tādējādi radot palielinātu emisiju daudzumu pasaulē, t. i., oglekļa emisiju pārvirzi;

| I. | tā kā N. Stern ziņojumā lēsts, ka izmaksas attiecībā uz bezdarbību klimata aizsardzības jomā būs līdzvērtīgas vismaz 5 % pasaules IKP zaudējuma gadā; |
| --- | --- |

I.

tā kā N. Stern ziņojumā lēsts, ka izmaksas attiecībā uz bezdarbību klimata aizsardzības jomā būs līdzvērtīgas vismaz 5 % pasaules IKP zaudējuma gadā;

| J. | tā kā biomasas kā enerģijas avota ražošana un patēriņš pēc definīcijas nav oglekļa neitrāls process; |
| --- | --- |

J.

tā kā biomasas kā enerģijas avota ražošana un patēriņš pēc definīcijas nav oglekļa neitrāls process;

| K. | tā kā sociālie aspekti jāņem vērā, izmantojot „sociālā ietekmes novērtējuma” instrumentu, |
| --- | --- |

K.

tā kā sociālie aspekti jāņem vērā, izmantojot „sociālā ietekmes novērtējuma” instrumentu,

| 1. | atzīst priekšrocības, ko dalībvalstis un attiecīgos gadījumos to reģioni gūs, attīstot ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; tāpēc atbalsta Komisijas Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā un tajā paredzēto virzību un konkrētos starpposma mērķus, kas 2030., 2040. un 2050. gadā paredz samazināt ES emisiju apjomu attiecīgi par 40 %, 60 % un 80 %, kā arī vairākus konkrētām nozarēm izvirzītus starpposma mērķus, uz kuru pamata varētu ierosināt likumdošanas un citas iniciatīvas saistībā ar ekonomikas un klimata politiku; atzīst, ka virzība un starpposma mērķi pamatojas uz PRIMES modelēšanu, lai sagatavotu nepieciešamos tiesiskos un regulatīvos instrumentus; |
| --- | --- |

1.

atzīst priekšrocības, ko dalībvalstis un attiecīgos gadījumos to reģioni gūs, attīstot ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; tāpēc atbalsta Komisijas Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā un tajā paredzēto virzību un konkrētos starpposma mērķus, kas 2030., 2040. un 2050. gadā paredz samazināt ES emisiju apjomu attiecīgi par 40 %, 60 % un 80 %, kā arī vairākus konkrētām nozarēm izvirzītus starpposma mērķus, uz kuru pamata varētu ierosināt likumdošanas un citas iniciatīvas saistībā ar ekonomikas un klimata politiku; atzīst, ka virzība un starpposma mērķi pamatojas uz PRIMES modelēšanu, lai sagatavotu nepieciešamos tiesiskos un regulatīvos instrumentus;

| 2. | aicina Komisiju noteikt siltumnīcefekta gāzu emisiju starpposma samazināšanu 2030. un 2040. gadam, tostarp konkrētus katras nozares mērķus, kā arī noteikt vērienīgu grafiku; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju noteikt siltumnīcefekta gāzu emisiju starpposma samazināšanu 2030. un 2040. gadam, tostarp konkrētus katras nozares mērķus, kā arī noteikt vērienīgu grafiku;

| 3. | aicina Komisiju nākamajos divos gados ierosināt pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu 2030. gada mērķus, īpaši ņemot vērā dalībvalstu iespējas un potenciālu, kā arī starptautisko progresu klimata aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju nākamajos divos gados ierosināt pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu 2030. gada mērķus, īpaši ņemot vērā dalībvalstu iespējas un potenciālu, kā arī starptautisko progresu klimata aizsardzības jomā;

| 4. | uzskata, ka pasākumi būtu jāīsteno koordinētā, rentablā un efektīvā veidā, ņemot vērā konkrētās dalībvalstu īpatnības; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka pasākumi būtu jāīsteno koordinētā, rentablā un efektīvā veidā, ņemot vērā konkrētās dalībvalstu īpatnības;

| 5. | lai sasniegtu Ceļvedī izvirzītos mērķus un nodrošinātu, ka Kopienas prioritātes ir pilnībā iekļautas jaunajā 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā, prasa labāk saskaņot Kopienas programmas un politiskās nostādnes; atzīst, ka, sasniedzot 20 % energoefektivitātes mērķi, ES varētu savā teritorijā līdz 2020. gadam samazināt CO2 emisijas par 25 % vai vairāk un ka šis samazinājums joprojām būtu rentabls, cenšoties sasniegt ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt par 80–95 % salīdzinājumā ar 1990. gadu; atzīmē — kā norādīts ceļvedī, pielaidīgāka pieeja varētu radīt ievērojami augstākas izmaksas visā laikposmā kopumā; tomēr atgādina, ka ieguldījumu rentabilitāte vienmēr būtu jāvērtē, ņemot vērā dalībvalstu budžetus; |
| --- | --- |

5.

lai sasniegtu Ceļvedī izvirzītos mērķus un nodrošinātu, ka Kopienas prioritātes ir pilnībā iekļautas jaunajā 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā, prasa labāk saskaņot Kopienas programmas un politiskās nostādnes; atzīst, ka, sasniedzot 20 % energoefektivitātes mērķi, ES varētu savā teritorijā līdz 2020. gadam samazināt CO2 emisijas par 25 % vai vairāk un ka šis samazinājums joprojām būtu rentabls, cenšoties sasniegt ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt par 80–95 % salīdzinājumā ar 1990. gadu; atzīmē — kā norādīts ceļvedī, pielaidīgāka pieeja varētu radīt ievērojami augstākas izmaksas visā laikposmā kopumā; tomēr atgādina, ka ieguldījumu rentabilitāte vienmēr būtu jāvērtē, ņemot vērā dalībvalstu budžetus;

| 6. | atgādina, ka, gatavojoties Durbanas klimata konferencei, Eiropas Parlaments aicināja CO2 samazināšanas mērķa vērtību līdz 2020. gadam palielināt virs 20 %; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka, gatavojoties Durbanas klimata konferencei, Eiropas Parlaments aicināja CO2 samazināšanas mērķa vērtību līdz 2020. gadam palielināt virs 20 %;

| 7. | uzsver, ka skaidri emisiju samazināšanas mērķi stimulēs savlaicīgus ieguldījumus zema emisiju līmeņa tehnoloģiju pētniecībā un izstrādē, to demonstrēšanas un ieviešanas pasākumos un ka ilgtermiņa stratēģijas definēšana ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu, ka ES virzās uz apstiprinātā mērķa sasniegšanu — līdz 2050. gadam samazināt emisijas; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka skaidri emisiju samazināšanas mērķi stimulēs savlaicīgus ieguldījumus zema emisiju līmeņa tehnoloģiju pētniecībā un izstrādē, to demonstrēšanas un ieviešanas pasākumos un ka ilgtermiņa stratēģijas definēšana ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu, ka ES virzās uz apstiprinātā mērķa sasniegšanu — līdz 2050. gadam samazināt emisijas;

| 8. | aicina Komisiju iesniegt izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz ierosinātās pieejas īstenošanu dalībvalstu līmenī, ņemot vērā valstu situācijas atšķirības atkarībā no tehnoloģiskās attīstības līmeņa, nepieciešamajiem ieguldījumiem (un to sociālās pieņemamības) un plašāka iespējamo globālo nosacījumu klāsta; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju iesniegt izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz ierosinātās pieejas īstenošanu dalībvalstu līmenī, ņemot vērā valstu situācijas atšķirības atkarībā no tehnoloģiskās attīstības līmeņa, nepieciešamajiem ieguldījumiem (un to sociālās pieņemamības) un plašāka iespējamo globālo nosacījumu klāsta;

| 9. | uzsver, ka virzībai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni būtu nozīmīgs potenciāls radīt papildu darbavietas, vienlaikus nodrošinot ekonomikas izaugsmi un sniedzot konkurētspējīgas priekšrocības Eiropas rūpniecībai; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka virzībai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni būtu nozīmīgs potenciāls radīt papildu darbavietas, vienlaikus nodrošinot ekonomikas izaugsmi un sniedzot konkurētspējīgas priekšrocības Eiropas rūpniecībai;

| 10. | atgādina, ka pāreja uz tīrām tehnoloģijām krasi samazinātu gaisa piesārņojumu un tādējādi sniegtu ievērojamas priekšrocības veselības un vides jomā; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka pāreja uz tīrām tehnoloģijām krasi samazinātu gaisa piesārņojumu un tādējādi sniegtu ievērojamas priekšrocības veselības un vides jomā;

Starptautiskā dimensija

| 11. | atzīmē, ka pasaulē aizvien straujāk attīsta un ievieš tādas tehnoloģijas, kurām ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis, un Eiropas turpmākās konkurētspējas nodrošināšanai vitāli svarīgi ir palielināt ieguldījumus ar šādām tehnoloģijām saistītā pētniecībā, izstrādē un piemērošanā; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka pasaulē aizvien straujāk attīsta un ievieš tādas tehnoloģijas, kurām ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis, un Eiropas turpmākās konkurētspējas nodrošināšanai vitāli svarīgi ir palielināt ieguldījumus ar šādām tehnoloģijām saistītā pētniecībā, izstrādē un piemērošanā;

| 12. | atzīmē, ka ir notikusi ilgtspējīga zinātniskā un tehnoloģiskā novatorisma pārnese no Eiropas uz citām pasaules daļām un ka tā rezultātā ES var zaudēt savas vadošās tehnoloģiskās pozīcijas šajā jomā, kā arī kļūt tikai par šo tehnoloģiju un ar tām saistītās gatavās produkcijas importētāju; tāpēc uzsver Eiropas pievienotās vērtības nozīmi, izstrādājot un vietējā līmenī ražojot tehnoloģijas un produktus, it īpaši energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka ir notikusi ilgtspējīga zinātniskā un tehnoloģiskā novatorisma pārnese no Eiropas uz citām pasaules daļām un ka tā rezultātā ES var zaudēt savas vadošās tehnoloģiskās pozīcijas šajā jomā, kā arī kļūt tikai par šo tehnoloģiju un ar tām saistītās gatavās produkcijas importētāju; tāpēc uzsver Eiropas pievienotās vērtības nozīmi, izstrādājot un vietējā līmenī ražojot tehnoloģijas un produktus, it īpaši energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā;

| 13. | uzsver, ka Ķīna ir pasaules līdere uzstādīto vēja parku jaudas ziņā, ka Ķīnas un Indijas uzņēmumi ir vējturbīnu lielāko ražotāju desmitniekā un ka Ķīna un Taivāna patlaban ražo pasaulē lielāko daļu no saules fotoelementu paneļiem; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai Eiropas Savienībā veicinātu šo tehnoloģiju un jaunu, kā arī novatorisku tehnoloģiju vides ziņā efektīvu izstrādi un ražošanu, kas vajadzīgs, lai sasniegtu tālejošos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķus; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka Ķīna ir pasaules līdere uzstādīto vēja parku jaudas ziņā, ka Ķīnas un Indijas uzņēmumi ir vējturbīnu lielāko ražotāju desmitniekā un ka Ķīna un Taivāna patlaban ražo pasaulē lielāko daļu no saules fotoelementu paneļiem; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai Eiropas Savienībā veicinātu šo tehnoloģiju un jaunu, kā arī novatorisku tehnoloģiju vides ziņā efektīvu izstrādi un ražošanu, kas vajadzīgs, lai sasniegtu tālejošos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķus;

| 14. | aicina ES turpināt aktīvi piedalīties starptautiskajās sarunās, lai noslēgtu vērienīgu, visaptverošu un juridiski saistošu nolīgumu; atzīmē, ka ir svarīgi, lai ES demonstrētu savu pārliecību un būtu paraugs, kas apliecina ekonomikas ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni priekšrocības un dzīvotspēju; atzinīgi vērtē Durbanas konferencē panākto vienošanos par skaidru izstrādes grafiku starptautiskam nolīgumam attiecībā uz laikposmu pēc 2012. gada, un atzinīgi vērtē panākto akceptu attiecībā uz to, ka lielajiem piesārņotājiem — gan rūpnieciski attīstītām, gan jaunattīstības valstīm — ir jāpieņem vērienīgi un pietiekami siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi; |
| --- | --- |

14.

aicina ES turpināt aktīvi piedalīties starptautiskajās sarunās, lai noslēgtu vērienīgu, visaptverošu un juridiski saistošu nolīgumu; atzīmē, ka ir svarīgi, lai ES demonstrētu savu pārliecību un būtu paraugs, kas apliecina ekonomikas ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni priekšrocības un dzīvotspēju; atzinīgi vērtē Durbanas konferencē panākto vienošanos par skaidru izstrādes grafiku starptautiskam nolīgumam attiecībā uz laikposmu pēc 2012. gada, un atzinīgi vērtē panākto akceptu attiecībā uz to, ka lielajiem piesārņotājiem — gan rūpnieciski attīstītām, gan jaunattīstības valstīm — ir jāpieņem vērienīgi un pietiekami siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi;

| 15. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāturpina konstruktīvi rīkoties pasaules mēroga sarunās par klimata pārmaiņām un Eiropas Ārējas darbības dienesta pārraudzībā jāturpina attīstīt Eiropas diplomātija klimata jomā; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāturpina konstruktīvi rīkoties pasaules mēroga sarunās par klimata pārmaiņām un Eiropas Ārējas darbības dienesta pārraudzībā jāturpina attīstīt Eiropas diplomātija klimata jomā;

| 16. | norāda, ka galvenais uzdevums, lai panāktu ilgtspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, ir nodrošināt klimata pārmaiņu politikas nostādņu iekļaušanu visās svarīgākajās darbības jomās, kas saistītas ar enerģētiku, transportu, lauksaimniecību, izglītību, jauninājumiem utt.; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka galvenais uzdevums, lai panāktu ilgtspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, ir nodrošināt klimata pārmaiņu politikas nostādņu iekļaušanu visās svarīgākajās darbības jomās, kas saistītas ar enerģētiku, transportu, lauksaimniecību, izglītību, jauninājumiem utt.;

| 17. | uzsver, ka, vilcinoties ar globālu un Eiropas līmeņa rīcību klimata jomā, rastos ne vien lielākas 2050. gada mērķa sasniegšanas izmaksas, neveiksmīgi ieguldot augsta oglekļa dioksīda līmeņa kapitāla rezervēs un lēnāk apgūstot tehnoloģijas, bet ES arī zaudētu vadošo novatorisko lomu pētniecībā, darba vietu radīšanā un vadlīniju sniegšanā „zaļākai” ilgtspējīgai ekonomikai; turklāt norāda, ka novēlota rīcība attiecībā uz 2020. gada mērķiem pazeminās emisiju samazināšanas potenciālu attiecībā uz 2030. gada un turpmākiem mērķiem; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka, vilcinoties ar globālu un Eiropas līmeņa rīcību klimata jomā, rastos ne vien lielākas 2050. gada mērķa sasniegšanas izmaksas, neveiksmīgi ieguldot augsta oglekļa dioksīda līmeņa kapitāla rezervēs un lēnāk apgūstot tehnoloģijas, bet ES arī zaudētu vadošo novatorisko lomu pētniecībā, darba vietu radīšanā un vadlīniju sniegšanā „zaļākai” ilgtspējīgai ekonomikai; turklāt norāda, ka novēlota rīcība attiecībā uz 2020. gada mērķiem pazeminās emisiju samazināšanas potenciālu attiecībā uz 2030. gada un turpmākiem mērķiem;

| 18. | atkārtoti pauž viedokli, ka kumulatīvām emisijām klimata sistēmā ir izšķiroša nozīme; atzīmē, ka pat ar 30 % samazinājumu 2020. gadā, 55 % — 2030. gadā, 75 % — 2040. gadā un 90 % — 2050. gadā pieeju ES joprojām būtu atbildīga par apmēram dubultu tās daļu uz vienu iedzīvotāju no globālā 2°C savietojamā oglekļa budžeta un ka emisiju samazināšanas aizkavēšana ievērojami palielina kopējo daļu; |
| --- | --- |

18.

atkārtoti pauž viedokli, ka kumulatīvām emisijām klimata sistēmā ir izšķiroša nozīme; atzīmē, ka pat ar 30 % samazinājumu 2020. gadā, 55 % — 2030. gadā, 75 % — 2040. gadā un 90 % — 2050. gadā pieeju ES joprojām būtu atbildīga par apmēram dubultu tās daļu uz vienu iedzīvotāju no globālā 2°C savietojamā oglekļa budžeta un ka emisiju samazināšanas aizkavēšana ievērojami palielina kopējo daļu;

| 19. | atgādina, ka globālās temperatūras paaugstināšanās ierobežošana līdz vidēji 2°C nenodrošina izvairīšanos no nozīmīgas negatīvas ietekmes uz klimatu; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka globālās temperatūras paaugstināšanās ierobežošana līdz vidēji 2°C nenodrošina izvairīšanos no nozīmīgas negatīvas ietekmes uz klimatu;

Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma

| 20. | atzīst, ka ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS) ir galvenais, lai gan ne vienīgais rūpniecības emisiju mazināšanas un ieguldījumu veicināšanas instruments, kas veicina investīcijas tādās tehnoloģijās, kurām ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis; atzīmē, ka ETS ir jāturpina pilnveidot; aicina Komisiju un dalībvalstis papildināt ES ETS ar tehnoloģijās un jauninājumos pamatotu pieeju, lai nodrošinātu nepieciešamo ievērojamo samazinājumu; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS) ir galvenais, lai gan ne vienīgais rūpniecības emisiju mazināšanas un ieguldījumu veicināšanas instruments, kas veicina investīcijas tādās tehnoloģijās, kurām ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis; atzīmē, ka ETS ir jāturpina pilnveidot; aicina Komisiju un dalībvalstis papildināt ES ETS ar tehnoloģijās un jauninājumos pamatotu pieeju, lai nodrošinātu nepieciešamo ievērojamo samazinājumu;

| 21. | atzīmē, ka ES ETS darbojas, kā iecerēts, un atzīmē, ka oglekļa cenas ir zemākas tāpēc, ka ir samazinājusies ES ekonomiskā aktivitāte un kvotu piedāvājums būtiski pārsniedz pieprasījumu; pauž bažas par to, ka, nestimulējot ieguldījumus zemas oglekļa emisijas tehnoloģijās un energoefektivitātes palielināšanā, ES varētu nonākt neizdevīgā situācijā salīdzinājumā ar konkurējošām rūpnieciskām valstīm; ņem vērā ziņojumus, kas apstiprina, ka oglekļa cena nepieaugs, ja netiks panākta daudz straujāka izaugsme vai netiks veikti pielāgojumi emisiju tirdzniecības sistēmā; |
| --- | --- |

21.

atzīmē, ka ES ETS darbojas, kā iecerēts, un atzīmē, ka oglekļa cenas ir zemākas tāpēc, ka ir samazinājusies ES ekonomiskā aktivitāte un kvotu piedāvājums būtiski pārsniedz pieprasījumu; pauž bažas par to, ka, nestimulējot ieguldījumus zemas oglekļa emisijas tehnoloģijās un energoefektivitātes palielināšanā, ES varētu nonākt neizdevīgā situācijā salīdzinājumā ar konkurējošām rūpnieciskām valstīm; ņem vērā ziņojumus, kas apstiprina, ka oglekļa cena nepieaugs, ja netiks panākta daudz straujāka izaugsme vai netiks veikti pielāgojumi emisiju tirdzniecības sistēmā;

| 22. | atzīst to, ka pašreizējā oglekļa dioksīda emisiju cena neveicinās ieguldījumus zemas oglekļa emisijas tehnoloģijās un tādējādi tai būs ļoti ierobežota loma emisiju samazinājumu veicināšanā, vienlaikus radot draudus, ka nākamajās desmitgadēs ES saglabās atkarību no tādām infrastruktūrām, kas saistītas ar lielām oglekļa dioksīda emisijām; |
| --- | --- |

22.

atzīst to, ka pašreizējā oglekļa dioksīda emisiju cena neveicinās ieguldījumus zemas oglekļa emisijas tehnoloģijās un tādējādi tai būs ļoti ierobežota loma emisiju samazinājumu veicināšanā, vienlaikus radot draudus, ka nākamajās desmitgadēs ES saglabās atkarību no tādām infrastruktūrām, kas saistītas ar lielām oglekļa dioksīda emisijām;

| 23. | uzsver, ka klimata pārmaiņu mazināšanā un pielāgošanā nevar paļauties tikai uz tirgus mehānismiem; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka klimata pārmaiņu mazināšanā un pielāgošanā nevar paļauties tikai uz tirgus mehānismiem;

| 24. | atzīst, ka ETS pašlaik saduras ar problēmām, kuras sākotnēji netika paredzētas, un ka augošais kvotu pārpalikums mazinās stimulu veicināt ieguldījumus zema oglekļa emisiju līmenī daudzus turpmākos gadus; norāda, ka tas apdraud ETS efektivitāti, kurš savukārt ir ES galvenais mehānisms emisiju samazināšanai tādā veidā, kas rada līdzvērtīgus konkurences apstākļus konkurējošām tehnoloģijām, atvēl uzņēmumiem elastības iespējas izstrādāt pašiem savu samazināšanas stratēģiju un paredz īpašus pasākumus cīņai ar oglekļa emisijas pārvirzi; aicina Komisiju pieņemt pasākumus, lai labotu ETS nepilnības un nodrošinātu tās darbību atbilstīgi sākotnējai iecerei. Tie var būt šādi pasākumi:






  a) | cik drīz vien iespējams, iepazīstināt Parlamentu un Padomi ar ziņojumu, kurā cita starpā tiek aplūkota ietekme uz stimuliem veikt ieguldījumus zema oglekļa emisiju līmeņu tehnoloģijās un aplūkots oglekļa emisiju pārvirzes risks. Pirms trešā posma sākuma Komisija vajadzības gadījumā groza regulu, kas minēta Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktā, lai īstenotu pienācīgus pasākumus, kuru starpā var būt nepieciešamo kvotu piešķīrumu ieturēšana; |
| --- | --- | --- |

24.

atzīst, ka ETS pašlaik saduras ar problēmām, kuras sākotnēji netika paredzētas, un ka augošais kvotu pārpalikums mazinās stimulu veicināt ieguldījumus zema oglekļa emisiju līmenī daudzus turpmākos gadus; norāda, ka tas apdraud ETS efektivitāti, kurš savukārt ir ES galvenais mehānisms emisiju samazināšanai tādā veidā, kas rada līdzvērtīgus konkurences apstākļus konkurējošām tehnoloģijām, atvēl uzņēmumiem elastības iespējas izstrādāt pašiem savu samazināšanas stratēģiju un paredz īpašus pasākumus cīņai ar oglekļa emisijas pārvirzi; aicina Komisiju pieņemt pasākumus, lai labotu ETS nepilnības un nodrošinātu tās darbību atbilstīgi sākotnējai iecerei. Tie var būt šādi pasākumi:

a)

cik drīz vien iespējams, iepazīstināt Parlamentu un Padomi ar ziņojumu, kurā cita starpā tiek aplūkota ietekme uz stimuliem veikt ieguldījumus zema oglekļa emisiju līmeņu tehnoloģijās un aplūkots oglekļa emisiju pārvirzes risks. Pirms trešā posma sākuma Komisija vajadzības gadījumā groza regulu, kas minēta Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktā, lai īstenotu pienācīgus pasākumus, kuru starpā var būt nepieciešamo kvotu piešķīrumu ieturēšana;

| b) | vistuvākajā tam piemērotā laikā ierosināt tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu prasību par ikgadējo pakāpenisko samazināšanu 1,74 % apmērā, nodrošinot tādu līmeni, kas būtu pietiekams, lai sasniegtu 2050. gadam noteikto CO2 samazinājumu; |
| --- | --- |

b)

vistuvākajā tam piemērotā laikā ierosināt tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu prasību par ikgadējo pakāpenisko samazināšanu 1,74 % apmērā, nodrošinot tādu līmeni, kas būtu pietiekams, lai sasniegtu 2050. gadam noteikto CO2 samazinājumu;

| c) | veikt vērtības noteikšanu rezerves cenas noteikšanai kvotu izsolē un publicēt to; |
| --- | --- |

c)

veikt vērtības noteikšanu rezerves cenas noteikšanai kvotu izsolē un publicēt to;

| d) | veikt pasākumus, lai veicinātu ETS reģistra attiecīgās informācijas efektivitāti un tā pārredzamību, nodrošinot efektīvāku uzraudzību un novērtēšanu; |
| --- | --- |

d)

veikt pasākumus, lai veicinātu ETS reģistra attiecīgās informācijas efektivitāti un tā pārredzamību, nodrošinot efektīvāku uzraudzību un novērtēšanu;

| e) | turpināt uzlabot kompensācijas mehānismu izmantošanu, piemēram, ierobežojot tādas kompensācijas pieejamību, kas subsidē Eiropas rūpniecības konkurentus, kā tas notiek fluorogļūdeņražu jomā; |
| --- | --- |

e)

turpināt uzlabot kompensācijas mehānismu izmantošanu, piemēram, ierobežojot tādas kompensācijas pieejamību, kas subsidē Eiropas rūpniecības konkurentus, kā tas notiek fluorogļūdeņražu jomā;

| f) | taču nodrošināt, ka ne ar vienu no šiem pasākumiem netiek samazināts kvotu skaits nozarēs, kam varētu būt tendence uz oglekļa emisiju pārvirzi saskaņā ar Kritēriju lēmumu (Komisijas Lēmums 2011/278/ES); |
| --- | --- |

f)

taču nodrošināt, ka ne ar vienu no šiem pasākumiem netiek samazināts kvotu skaits nozarēs, kam varētu būt tendence uz oglekļa emisiju pārvirzi saskaņā ar Kritēriju lēmumu (Komisijas Lēmums 2011/278/ES);

| 25. | atzīmē, ka šie pasākumi palielinās dalībvalstu ieņēmumus no izsolēm; atgādina valdībām, ka nav ierobežojuma tādas naudas proporcijai, ko var izmantot klimata vajadzībām, un iesaka attiecīgās summas izmantot, lai veicinātu ieguldījumus zemas oglekļa emisijas tehnoloģijās vai atbalstītu citus darba vietu radīšanas veidus, piemēram, samazinot nodokļus par darbaspēku; |
| --- | --- |

25.

atzīmē, ka šie pasākumi palielinās dalībvalstu ieņēmumus no izsolēm; atgādina valdībām, ka nav ierobežojuma tādas naudas proporcijai, ko var izmantot klimata vajadzībām, un iesaka attiecīgās summas izmantot, lai veicinātu ieguldījumus zemas oglekļa emisijas tehnoloģijās vai atbalstītu citus darba vietu radīšanas veidus, piemēram, samazinot nodokļus par darbaspēku;

| 26. | aicina Komisiju līdz 2013. gada beigām iesniegt priekšlikumus, lai prasību par kvotu pirkšanu izsolē attiecinātu arī uz tām energoietilpīgajām nozarēm, kas tikai minimāli var tikt pakļautas ārvalstu konkurencei; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju līdz 2013. gada beigām iesniegt priekšlikumus, lai prasību par kvotu pirkšanu izsolē attiecinātu arī uz tām energoietilpīgajām nozarēm, kas tikai minimāli var tikt pakļautas ārvalstu konkurencei;

| 27. | atzīst — lai sasniegtu zemas oglekļa emisijas ekonomikas ceļveža mērķus, ir jāpielāgo lēmums par pasākumu apvienošanu (Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK); |
| --- | --- |

27.

atzīst — lai sasniegtu zemas oglekļa emisijas ekonomikas ceļveža mērķus, ir jāpielāgo lēmums par pasākumu apvienošanu (Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK);

Oglekļa emisiju pārvirze

| 28. | aicina Komisiju publicēt detalizētu informāciju par ES patieso ieguldījumu pasaules CO2 emisiju mazināšanā kopš 1990. gada, ņemot vērā to, ka šobrīd ES patērē citās vietās ražotus produktus; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju publicēt detalizētu informāciju par ES patieso ieguldījumu pasaules CO2 emisiju mazināšanā kopš 1990. gada, ņemot vērā to, ka šobrīd ES patērē citās vietās ražotus produktus;

| 29. | uzskata, ka pārejai uz ekonomiku ar zemu CO2 emisiju līmeni jābūt pamatotai ar saprātīgu un izsvērtu pieeju regulatīvajos jautājumos; apstiprina, ka administratīvi un finansiāli apgrūtinošā vides prasību ievērošana būtiski ietekmē nodarbinātību un ražošanu energoietilpīgās nozarēs, kā arī palielina oglekļa emisiju pārvirzes risku, vienlaikus arī izspiežot no ES uzņēmumus un līdz ar to arī darba vietas; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka pārejai uz ekonomiku ar zemu CO2 emisiju līmeni jābūt pamatotai ar saprātīgu un izsvērtu pieeju regulatīvajos jautājumos; apstiprina, ka administratīvi un finansiāli apgrūtinošā vides prasību ievērošana būtiski ietekmē nodarbinātību un ražošanu energoietilpīgās nozarēs, kā arī palielina oglekļa emisiju pārvirzes risku, vienlaikus arī izspiežot no ES uzņēmumus un līdz ar to arī darba vietas;

| 30. | ir vienisprātis ar Komisiju, ka pielāgošanas pasākumi uz robežām vai importa iekļaušana ETS ir jāapvieno ar visu kvotu izsoli attiecīgajās nozarēs; aicina Komisiju izvērtēt, kurās nozarēs bezmaksas kvotu piešķiršana nenovērš oglekļa emisiju pārvirzi; |
| --- | --- |

30.

ir vienisprātis ar Komisiju, ka pielāgošanas pasākumi uz robežām vai importa iekļaušana ETS ir jāapvieno ar visu kvotu izsoli attiecīgajās nozarēs; aicina Komisiju izvērtēt, kurās nozarēs bezmaksas kvotu piešķiršana nenovērš oglekļa emisiju pārvirzi;

| 31. | aicina Komisiju, kā paredzēts direktīvā, pēc iespējas ātrāk sniegt dalībvalstīm ieteikumus, lai pieņemtu jebkādus pasākumus, ar ko nodrošinātu kompensācijas par netiešajām izmaksām, kas saistītas ar siltumnīcefekta gāzu emisijām, tām nozarēm, kuras nenoliedzami apdraud oglekļa emisiju būtisks pārvirzes risks; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju, kā paredzēts direktīvā, pēc iespējas ātrāk sniegt dalībvalstīm ieteikumus, lai pieņemtu jebkādus pasākumus, ar ko nodrošinātu kompensācijas par netiešajām izmaksām, kas saistītas ar siltumnīcefekta gāzu emisijām, tām nozarēm, kuras nenoliedzami apdraud oglekļa emisiju būtisks pārvirzes risks;

| 32. | aicina Komisiju sagatavot analīzi par ģeogrāfiskā kritērija neiekļaušanu oglekļa emisiju pārvirzes novērtējumā attiecībā uz Dienvidaustrumeiropas elektrības tirgu; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju sagatavot analīzi par ģeogrāfiskā kritērija neiekļaušanu oglekļa emisiju pārvirzes novērtējumā attiecībā uz Dienvidaustrumeiropas elektrības tirgu;

| 33. | norāda uz ceļveža secinājumu, ka enerģētikas nozarei līdz 2050. gadam vajadzētu gandrīz pilnībā samazināt oglekļa emisijas (93–99 % no emisiju samazinājuma); atzīst, ka, vērtējot ES rūpniecības perspektīvas, tiem, kuri pirmie ievieš zemu oglekļa dioksīda emisiju tehnoloģijas, ir konkurences priekšrocības jau tagad un nākotnes zemu oglekļa dioksīda emisiju pasaulē; atzīmē, ka tāpēc emisiju samazinājumu vajadzētu panākt tādā veidā, kas neapdraud ES konkurētspēju un novērš oglekļa emisiju pārvirzes risku, it īpaši energoietilpīgās nozarēs; |
| --- | --- |

33.

norāda uz ceļveža secinājumu, ka enerģētikas nozarei līdz 2050. gadam vajadzētu gandrīz pilnībā samazināt oglekļa emisijas (93–99 % no emisiju samazinājuma); atzīst, ka, vērtējot ES rūpniecības perspektīvas, tiem, kuri pirmie ievieš zemu oglekļa dioksīda emisiju tehnoloģijas, ir konkurences priekšrocības jau tagad un nākotnes zemu oglekļa dioksīda emisiju pasaulē; atzīmē, ka tāpēc emisiju samazinājumu vajadzētu panākt tādā veidā, kas neapdraud ES konkurētspēju un novērš oglekļa emisiju pārvirzes risku, it īpaši energoietilpīgās nozarēs;

Energoefektivitāte

| 34. | atgādina par pašreizējiem novērtējumiem, kas liecina, ka pašlaik nenotiek energoefektivitātes palielināšana un enerģijas izmantošanas samazināšana par 20 % salīdzinājumā ar 2020. gada prognozēm; prasa rīkoties straujāk, izvirzīt vērienīgākus mērķus un uzņemties stingrākas politiskās saistības, lai sasniegtu 2020. gada mērķus, un apsvērt stāvokli pēc 2020. gada, tādējādi piesaistot atbilstošus ieguldījumus; atbalsta Komisijas ceļvedī paustos secinājumus, ka turpmākai oglekļa dioksīda emisiju samazināšanai svarīgas ir politiskās nostādnes energoefektivitātes jomā; tāpēc uzskata, ka nevajadzētu atteikties no saistošajiem mērķiem; uzsver, ka energoefektivitātes pasākumu rezultātā rodas darba vietas, līdzekļu ietaupījumi, lielāka piegādes drošība un konkurētspēja; šajā sakarībā atzinīgi vērtē prioritātes, kuras iekļautas Energoefektivitātes direktīvas priekšlikumā par energoefektivitātes palielināšanu visās nozarēs un it īpaši ēkās, ko panāk, renovējot pašreiz izmantotās ēkas un pievēršot uzmanību mērķim par sabiedrisko ēku renovāciju; prasa piešķirt lielākus resursus un veikt vairāk pasākumu, lai izmantotu jaunus finansējuma avotus Eiropas un dalībvalstu līmenī, tostarp jaunus finanšu instrumentus; uzsver, ka liela nozīme ir privātajiem ieguldījumiem, lai pārvarētu pašreizējos budžeta ierobežojumus publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

34.

atgādina par pašreizējiem novērtējumiem, kas liecina, ka pašlaik nenotiek energoefektivitātes palielināšana un enerģijas izmantošanas samazināšana par 20 % salīdzinājumā ar 2020. gada prognozēm; prasa rīkoties straujāk, izvirzīt vērienīgākus mērķus un uzņemties stingrākas politiskās saistības, lai sasniegtu 2020. gada mērķus, un apsvērt stāvokli pēc 2020. gada, tādējādi piesaistot atbilstošus ieguldījumus; atbalsta Komisijas ceļvedī paustos secinājumus, ka turpmākai oglekļa dioksīda emisiju samazināšanai svarīgas ir politiskās nostādnes energoefektivitātes jomā; tāpēc uzskata, ka nevajadzētu atteikties no saistošajiem mērķiem; uzsver, ka energoefektivitātes pasākumu rezultātā rodas darba vietas, līdzekļu ietaupījumi, lielāka piegādes drošība un konkurētspēja; šajā sakarībā atzinīgi vērtē prioritātes, kuras iekļautas Energoefektivitātes direktīvas priekšlikumā par energoefektivitātes palielināšanu visās nozarēs un it īpaši ēkās, ko panāk, renovējot pašreiz izmantotās ēkas un pievēršot uzmanību mērķim par sabiedrisko ēku renovāciju; prasa piešķirt lielākus resursus un veikt vairāk pasākumu, lai izmantotu jaunus finansējuma avotus Eiropas un dalībvalstu līmenī, tostarp jaunus finanšu instrumentus; uzsver, ka liela nozīme ir privātajiem ieguldījumiem, lai pārvarētu pašreizējos budžeta ierobežojumus publiskajā sektorā;

| 35. | pauž nožēlu, ka netiek īstenoti pasākumi, lai ietvertu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma negatīvo izmaksu potenciālu energoefektivitātē un resursu efektivitātē, un prasa paātrināt Ekodizaina direktīvā (Direktīva 2009/125/EK) paredzēto darbu, lai stingri piemērotu vismazāko dzīves cikla izmaksu principu vai īstenotu pasākumus, kuri jānosaka labāko ražotāju līmenī, kā arī lai noteiktu obligātās prasības attiecībā uz ražojumiem, kas nav elektropreces; |
| --- | --- |

35.

pauž nožēlu, ka netiek īstenoti pasākumi, lai ietvertu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma negatīvo izmaksu potenciālu energoefektivitātē un resursu efektivitātē, un prasa paātrināt Ekodizaina direktīvā (Direktīva 2009/125/EK) paredzēto darbu, lai stingri piemērotu vismazāko dzīves cikla izmaksu principu vai īstenotu pasākumus, kuri jānosaka labāko ražotāju līmenī, kā arī lai noteiktu obligātās prasības attiecībā uz ražojumiem, kas nav elektropreces;

| 36. | prasa ar Ekodizaina direktīvu saistītajā darbā ietvert apkures iekārtas, tvaika katlus un izolācijas materiālus, kuri var veicināt enerģijas un resursu izmantošanas samazinājumu, vienlaikus veicinot otrreizējo izmantošanu, kā arī lai paplašinātu un pilnveidotu marķējuma prasības, kas var palīdzēt patērētājiem pieņemt kompetentus lēmumus; |
| --- | --- |

36.

prasa ar Ekodizaina direktīvu saistītajā darbā ietvert apkures iekārtas, tvaika katlus un izolācijas materiālus, kuri var veicināt enerģijas un resursu izmantošanas samazinājumu, vienlaikus veicinot otrreizējo izmantošanu, kā arī lai paplašinātu un pilnveidotu marķējuma prasības, kas var palīdzēt patērētājiem pieņemt kompetentus lēmumus;

| 37. | uzsver nepieciešamību atjaunināt Energoefektivitātes rīcības plānu ar saistošiem mērķiem, ietverot visus atbilstošos, kvantitatīvos pasākumus visā enerģijas piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

37.

uzsver nepieciešamību atjaunināt Energoefektivitātes rīcības plānu ar saistošiem mērķiem, ietverot visus atbilstošos, kvantitatīvos pasākumus visā enerģijas piegādes ķēdē;

| 38. | uzskata, ka energoefektivitāte ir visefektīvākais instruments rūpnieciski tehnoloģisko inovāciju uzlabošanai un vispārējā emisiju samazinājuma veicināšanai ekonomiski efektīvā veidā, vienlaikus veicinot darba vietu skaita pieaugumu; tāpēc aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu centienus veicināt energoefektivitāti, ieviešot stabilas ilgtermiņa veicināšanas pasākumu sistēmas to tehnoloģiju veicināšanai, kas ir visefektīvākās izmaksu un ieguvuma ziņā; uzskata — lai sasniegtu 2020. gada energoefektivitātes mērķi, jānodrošina atbilstošs Eiropas efektivitātes standartu saskaņošanas līmenis; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka energoefektivitāte ir visefektīvākais instruments rūpnieciski tehnoloģisko inovāciju uzlabošanai un vispārējā emisiju samazinājuma veicināšanai ekonomiski efektīvā veidā, vienlaikus veicinot darba vietu skaita pieaugumu; tāpēc aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu centienus veicināt energoefektivitāti, ieviešot stabilas ilgtermiņa veicināšanas pasākumu sistēmas to tehnoloģiju veicināšanai, kas ir visefektīvākās izmaksu un ieguvuma ziņā; uzskata — lai sasniegtu 2020. gada energoefektivitātes mērķi, jānodrošina atbilstošs Eiropas efektivitātes standartu saskaņošanas līmenis;

| 39. | vēlreiz atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt stimulus publiskiem un privātiem ieguldījumiem, kuru mērķis ir izstrādāt un pilnveidot citiem viegli izmantojamas tehnoloģijas, lai tādējādi uzlabotu energotaupības un energoefektivitātes kvalitāti; |
| --- | --- |

39.

vēlreiz atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt stimulus publiskiem un privātiem ieguldījumiem, kuru mērķis ir izstrādāt un pilnveidot citiem viegli izmantojamas tehnoloģijas, lai tādējādi uzlabotu energotaupības un energoefektivitātes kvalitāti;

| 40. | aicina Komisiju, veicinot energoefektivitāti, paredzēt īpašus pasākumus, lai novērstu pretējus stimulus, kas rodas starp patērētājiem un enerģijas piegādātājiem; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju, veicinot energoefektivitāti, paredzēt īpašus pasākumus, lai novērstu pretējus stimulus, kas rodas starp patērētājiem un enerģijas piegādātājiem;

| 41. | aicina Komisiju ieviest ilgtermiņa mērķi enerģijas patēriņa samazināšanai ES ēku fondā līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju ieviest ilgtermiņa mērķi enerģijas patēriņa samazināšanai ES ēku fondā līdz 2050. gadam;

| 42. | vērš uzmanību uz to, ka ES un dalībvalstis nav veikušas pietiekamus ieguldījumus pasākumos, kuru mērķis ir samazināt CO2 emisijas vai palielināt energoefektivitāti celtniecības un transporta nozarēs; aicina Komisiju un dalībvalstis, gan pārskatot pašreizējo finanšu plānu, gan gatavojot nākamās daudzgadu finanšu shēmas, piešķirt lielākus līdzekļus pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt ēku un pilsētu apkures un dzesēšanas centralizēto sistēmu energoefektivitāti; |
| --- | --- |

42.

vērš uzmanību uz to, ka ES un dalībvalstis nav veikušas pietiekamus ieguldījumus pasākumos, kuru mērķis ir samazināt CO2 emisijas vai palielināt energoefektivitāti celtniecības un transporta nozarēs; aicina Komisiju un dalībvalstis, gan pārskatot pašreizējo finanšu plānu, gan gatavojot nākamās daudzgadu finanšu shēmas, piešķirt lielākus līdzekļus pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt ēku un pilsētu apkures un dzesēšanas centralizēto sistēmu energoefektivitāti;

Atjaunojamā enerģija

| 43. | aicina Komisiju izstrādāt biomasas piegāžu politiku, lai veicinātu ilgtspējīgu biomasas ražošanu un izmantošanu; uzsver, ka šajā politikā jānosaka arī ilgtspējības kritēriji attiecībā uz dažādiem biomasas veidiem, ņemot vērā dažādu avotu oglekļa emisijas profilus dzīves ciklā, prioritāti piešķirot tam, lai biomasu vispirms novērtētu atbilstīgi izejmateriāliem, ko tā nodrošina, nevis atbilstīgi to izmantošanai enerģijas ieguvē; uzstāj, ka ES mērķu sasniegšana attiecībā uz biodegvielām nedrīkst negatīvi ietekmēt pārtikas un barības ražošanu vai novest pie bioloģiskās daudzveidības bojāejas; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju izstrādāt biomasas piegāžu politiku, lai veicinātu ilgtspējīgu biomasas ražošanu un izmantošanu; uzsver, ka šajā politikā jānosaka arī ilgtspējības kritēriji attiecībā uz dažādiem biomasas veidiem, ņemot vērā dažādu avotu oglekļa emisijas profilus dzīves ciklā, prioritāti piešķirot tam, lai biomasu vispirms novērtētu atbilstīgi izejmateriāliem, ko tā nodrošina, nevis atbilstīgi to izmantošanai enerģijas ieguvē; uzstāj, ka ES mērķu sasniegšana attiecībā uz biodegvielām nedrīkst negatīvi ietekmēt pārtikas un barības ražošanu vai novest pie bioloģiskās daudzveidības bojāejas;

| 44. | tāpēc aicina Komisiju piemērot plašāku pieeju jautājumam par ILUC un veicināt adekvātu vides aizsardzību trešās valstīs, ko skar izmaiņas zemes izmantojumā, divpusēji un daudzpusēji, lai ņemtu vērā siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas saistītas ar zemes izmantojuma maiņu; to varētu panākt, ieviešot papildu prasības par ilgtspēju noteiktām biodegvielas kategorijām, ko ieved no trešām valstīm; |
| --- | --- |

44.

tāpēc aicina Komisiju piemērot plašāku pieeju jautājumam par ILUC un veicināt adekvātu vides aizsardzību trešās valstīs, ko skar izmaiņas zemes izmantojumā, divpusēji un daudzpusēji, lai ņemtu vērā siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas saistītas ar zemes izmantojuma maiņu; to varētu panākt, ieviešot papildu prasības par ilgtspēju noteiktām biodegvielas kategorijām, ko ieved no trešām valstīm;

| 45. | uzsver jaunu tehnoloģiju nozīmi atjaunojamo energoresursu izstrādē un bioenerģijas ražošanā un uzsver, ka ES ir jāizmanto ikviens pieejamais jauninājums, kas ļautu tai sasniegt savus mērķus attiecībā uz CO2 emisiju samazināšanu; |
| --- | --- |

45.

uzsver jaunu tehnoloģiju nozīmi atjaunojamo energoresursu izstrādē un bioenerģijas ražošanā un uzsver, ka ES ir jāizmanto ikviens pieejamais jauninājums, kas ļautu tai sasniegt savus mērķus attiecībā uz CO2 emisiju samazināšanu;

| 46. | uzsver, ka liela nozīme ir atjaunojamiem enerģijas avotiem, arī novatoriskiem sasniegumiem šajā jomā, un ka steidzami vajadzīgi labāki risinājumi enerģijas uzglabāšanai, energoefektivitātes palielināšanai un enerģijas efektīvas pārvades nodrošināšanai, tostarp atbilstoši infrastruktūras pasākumi; atzīst, ka dalībvalstis kopš saistošo 2020. gada mērķu noteikšanas ir panākušas nozīmīgu progresu atjaunojamo enerģijas avotu attīstīšanā; vērš uzmanību uz to, ka svarīgi ir arī turpmāk īstenot šo pieeju un noteikt nākamos saistošos mērķus 2030. gadam, ņemot vērā šādas rīcības iespējamību un tās makroekonomisko ietekmi; norāda, ka šāda rīcība palīdzēs sasniegt 2050. gada mērķus, sniegs nozarei nepieciešamo skaidrību par ieguldījumiem, būtiski samazinās siltumnīcefekta gāzu emisijas, radīs darba vietas, veicinās ES enerģētisko neatkarību, kā arī sekmēs tehnoloģisko līderību un rūpniecisko novatorismu; uzsver, ka, cenšoties izpildīt kopējos ES 2050. gada mērķus, izšķiroša nozīme ir to mērķu sasniegšanai, kuri paredzēti dalībvalstu rīcības plānos atjaunojamo energoresursu jomā, uzskata, ka Komisijai būtu jārīkojas, ja valstu mērķi netiek sasniegti; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka liela nozīme ir atjaunojamiem enerģijas avotiem, arī novatoriskiem sasniegumiem šajā jomā, un ka steidzami vajadzīgi labāki risinājumi enerģijas uzglabāšanai, energoefektivitātes palielināšanai un enerģijas efektīvas pārvades nodrošināšanai, tostarp atbilstoši infrastruktūras pasākumi; atzīst, ka dalībvalstis kopš saistošo 2020. gada mērķu noteikšanas ir panākušas nozīmīgu progresu atjaunojamo enerģijas avotu attīstīšanā; vērš uzmanību uz to, ka svarīgi ir arī turpmāk īstenot šo pieeju un noteikt nākamos saistošos mērķus 2030. gadam, ņemot vērā šādas rīcības iespējamību un tās makroekonomisko ietekmi; norāda, ka šāda rīcība palīdzēs sasniegt 2050. gada mērķus, sniegs nozarei nepieciešamo skaidrību par ieguldījumiem, būtiski samazinās siltumnīcefekta gāzu emisijas, radīs darba vietas, veicinās ES enerģētisko neatkarību, kā arī sekmēs tehnoloģisko līderību un rūpniecisko novatorismu; uzsver, ka, cenšoties izpildīt kopējos ES 2050. gada mērķus, izšķiroša nozīme ir to mērķu sasniegšanai, kuri paredzēti dalībvalstu rīcības plānos atjaunojamo energoresursu jomā, uzskata, ka Komisijai būtu jārīkojas, ja valstu mērķi netiek sasniegti;

| 47. | uzsver — Komisijai jānodrošina, ka šādu mērķu pieņemšana nemazina stimulus ieguldījumiem citos enerģijas ražošanas veidos ar zemām oglekļa emisijām; |
| --- | --- |

47.

uzsver — Komisijai jānodrošina, ka šādu mērķu pieņemšana nemazina stimulus ieguldījumiem citos enerģijas ražošanas veidos ar zemām oglekļa emisijām;

| 48. | aicina Komisiju, līdz 2012. gada beigām publicējot nepieciešamo ziņojumu par visu dalībvalstu panākto progresu attiecībā uz to juridiskajām prasībām par atjaunojamās enerģijas ražošanu kopā ar novērtējumu par to, vai tiks sasniegti 2020. gada mērķi, ierosināt veicamo pasākumu programmu, lai panāktu, ka savus pienākumus pilda tās dalībvalstis, kas pašlaik neizpilda prasības; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju, līdz 2012. gada beigām publicējot nepieciešamo ziņojumu par visu dalībvalstu panākto progresu attiecībā uz to juridiskajām prasībām par atjaunojamās enerģijas ražošanu kopā ar novērtējumu par to, vai tiks sasniegti 2020. gada mērķi, ierosināt veicamo pasākumu programmu, lai panāktu, ka savus pienākumus pilda tās dalībvalstis, kas pašlaik neizpilda prasības;

| 49. | atgādina, ka elektrotīkli būs jāatjaunina un jāattīsta, it īpaši, lai pārvadītu atjaunojamo enerģiju, kas iegūta teritorijās ar lielu potenciālu, piemēram, jūras vēja enerģiju Ziemeļjūrā un saules enerģiju Dienvideiropā, kā arī lai integrētu decentralizēto atjaunojamās enerģijas ražošanu; |
| --- | --- |

49.

atgādina, ka elektrotīkli būs jāatjaunina un jāattīsta, it īpaši, lai pārvadītu atjaunojamo enerģiju, kas iegūta teritorijās ar lielu potenciālu, piemēram, jūras vēja enerģiju Ziemeļjūrā un saules enerģiju Dienvideiropā, kā arī lai integrētu decentralizēto atjaunojamās enerģijas ražošanu;

| 50. | uzsver, ka, cenšoties sasniegt ES stratēģiskos mērķus samazināt CO2 emisijas, ļoti liela nozīme ir efektīvākai resursu izmantošanai, piemēram, atkritumu pārstrādei, labākai atkritumu apsaimniekošanai un attiecīgo paradumu maiņai; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka, cenšoties sasniegt ES stratēģiskos mērķus samazināt CO2 emisijas, ļoti liela nozīme ir efektīvākai resursu izmantošanai, piemēram, atkritumu pārstrādei, labākai atkritumu apsaimniekošanai un attiecīgo paradumu maiņai;

| 51. | konstatē — izmantojot jau tagad pieejamās zināšanas un metodes, lauku saimniecības var pašas sevi nodrošināt ar enerģiju un, vietējā mērogā ražojot bioenerģiju no organiskajiem atkritumiem, tās var gan palielināt rentabilitāti, gan nodrošināt ieguvumus vides aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

51.

konstatē — izmantojot jau tagad pieejamās zināšanas un metodes, lauku saimniecības var pašas sevi nodrošināt ar enerģiju un, vietējā mērogā ražojot bioenerģiju no organiskajiem atkritumiem, tās var gan palielināt rentabilitāti, gan nodrošināt ieguvumus vides aizsardzības jomā;

| 52. | norāda, ka ar resursu efektīvu izlietošanu saistītu iemeslu dēļ būtu jāmudina lauksaimnieki attiecībā uz mēslojumu aizstāšanu labāk izmantot iespējas, ko piedāvā biogāze un biogāzes blakusprodukti; |
| --- | --- |

52.

norāda, ka ar resursu efektīvu izlietošanu saistītu iemeslu dēļ būtu jāmudina lauksaimnieki attiecībā uz mēslojumu aizstāšanu labāk izmantot iespējas, ko piedāvā biogāze un biogāzes blakusprodukti;

| 53. | tādēļ uzsver, ka ir svarīgi pārstrādāt kūtsmēslus, kas ir ne vien atjaunojamās enerģijas avots, bet arī mazina ietekmi uz vidi un ir minerālu koncentrāta veida mākslīgo mēslošanas līdzekļu aizvietotājs; šai ziņā jo īpaši norāda — ja kūtsmēsli tiek uzskatīti par enerģijas avotu, t. s. Nitrātu direktīvā ir būtiski atzīt, ka pārstrādāti kūtsmēsli ir mākslīgo mēslošanas līdzekļu aizstājējs; |
| --- | --- |

53.

tādēļ uzsver, ka ir svarīgi pārstrādāt kūtsmēslus, kas ir ne vien atjaunojamās enerģijas avots, bet arī mazina ietekmi uz vidi un ir minerālu koncentrāta veida mākslīgo mēslošanas līdzekļu aizvietotājs; šai ziņā jo īpaši norāda — ja kūtsmēsli tiek uzskatīti par enerģijas avotu, t. s. Nitrātu direktīvā ir būtiski atzīt, ka pārstrādāti kūtsmēsli ir mākslīgo mēslošanas līdzekļu aizstājējs;

| 54. | uzsver, ka ir jāveicina saimniecību spēja pašām sevi nodrošināt ar enerģiju, šajā nolūkā stimulējot saimniecības ražot atjaunojamo enerģiju, piemēram, izvietot vēja turbīnas, saules kolektorus un ieviest biofermentācijas tehnoloģiju, jo tas samazinātu ražošanas izmaksas un palielinātu lauksaimnieku ekonomisko dzīvotspēju, nodrošinot alternatīvus ienākumu avotus. |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka ir jāveicina saimniecību spēja pašām sevi nodrošināt ar enerģiju, šajā nolūkā stimulējot saimniecības ražot atjaunojamo enerģiju, piemēram, izvietot vēja turbīnas, saules kolektorus un ieviest biofermentācijas tehnoloģiju, jo tas samazinātu ražošanas izmaksas un palielinātu lauksaimnieku ekonomisko dzīvotspēju, nodrošinot alternatīvus ienākumu avotus.

Pētniecība

| 55. | aicina Komisiju nodrošināt, ka pamatprogrammā „Horizon 2020” un Eiropas inovāciju partnerībās atbilstoši pamatprogrammai „Inovācijas Savienība” prioritāte tiek piešķirta nepieciešamībai izstrādāt visus tādu tehnoloģiju veidus, kam ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis, lai stimulētu ES konkurētspēju, veicinātu zaļās nodarbinātības iespējas un panāktu, ka tiek mainīti patēriņa paradumi; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju nodrošināt, ka pamatprogrammā „Horizon 2020” un Eiropas inovāciju partnerībās atbilstoši pamatprogrammai „Inovācijas Savienība” prioritāte tiek piešķirta nepieciešamībai izstrādāt visus tādu tehnoloģiju veidus, kam ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis, lai stimulētu ES konkurētspēju, veicinātu zaļās nodarbinātības iespējas un panāktu, ka tiek mainīti patēriņa paradumi;

| 56. | uzsver — steidzami ir jāveic vairāk pētījumu un ir jāpiešķir vairāk finansējuma, kas nodrošinātu, ka tiek izstrādāta un integrēta klimata pārmaiņu faktora ziņā efektīva lauksaimniecības prakse, mazāk energoietilpīgas un mazāk piesārņojošas lauksaimniecības darba metodes un efektīvāka enerģijas ražošana; turklāt norāda, ka jau eksistē šādas alternatīvas metodes, kas rada maz piesārņojuma un ir energoefektīvas; uzskata, ka pētniecība un izstrāde šajā jomā ir būtiska energotehnoloģiju stratēģiskā plāna pilnīgai īstenošanai un ka tādēļ ir vajadzīgi papildu ieguldījumi; jo īpaši akcentē to, ka šajā sakarībā ir jānodrošina, lai pētījumu rezultāti tiktu īstenoti praksē saimniecību līmenī; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot jaunu pētniecības pamatprogrammu („Horizon 2020”); |
| --- | --- |

56.

uzsver — steidzami ir jāveic vairāk pētījumu un ir jāpiešķir vairāk finansējuma, kas nodrošinātu, ka tiek izstrādāta un integrēta klimata pārmaiņu faktora ziņā efektīva lauksaimniecības prakse, mazāk energoietilpīgas un mazāk piesārņojošas lauksaimniecības darba metodes un efektīvāka enerģijas ražošana; turklāt norāda, ka jau eksistē šādas alternatīvas metodes, kas rada maz piesārņojuma un ir energoefektīvas; uzskata, ka pētniecība un izstrāde šajā jomā ir būtiska energotehnoloģiju stratēģiskā plāna pilnīgai īstenošanai un ka tādēļ ir vajadzīgi papildu ieguldījumi; jo īpaši akcentē to, ka šajā sakarībā ir jānodrošina, lai pētījumu rezultāti tiktu īstenoti praksē saimniecību līmenī; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot jaunu pētniecības pamatprogrammu („Horizon 2020”);

| 57. | prasa panākt, lai budžeta atbalsts būtu atbilstīgs 50 miljardiem euro, kas nepieciešami no valsts un privātajiem avotiem, lai pilnībā īstenotu SET plānu; |
| --- | --- |

57.

prasa panākt, lai budžeta atbalsts būtu atbilstīgs 50 miljardiem euro, kas nepieciešami no valsts un privātajiem avotiem, lai pilnībā īstenotu SET plānu;

| 58. | uzsver, ka liela nozīme ir pētniecībai un izstrādei, lai pilnveidotu zemu emisiju un energoefektīvas tehnoloģijas; aicina Eiropas Savienību uzņemties vadību pētījumos par klimatam labvēlīgām un energoefektīvām tehnoloģijām un veidot ciešu zinātnisko sadarbību ar starptautiskajiem partneriem, īpašu uzmanību pievēršot tīrajām un ilgtspējīgajām tehnoloģijām, kuras izmantos 2020. gadā saskaņā ar energotehnoloģiju stratēģisko (ETS) plānu, kas ir ES pamatiniciatīva zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju jomā; uzsver, ka ir jāpalielina finansējums visu veidu enerģētikas pētījumiem, ko veic saskaņā ar iniciatīvu „Horizon 2020”, it īpaši pētījumiem par atjaunojamiem enerģijas avotiem; atgādina, ka pašlaik ES budžetā laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam enerģētikai ir piešķirti tikai 0,5 % finanšu un ka tas neatbilst ES politiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka liela nozīme ir pētniecībai un izstrādei, lai pilnveidotu zemu emisiju un energoefektīvas tehnoloģijas; aicina Eiropas Savienību uzņemties vadību pētījumos par klimatam labvēlīgām un energoefektīvām tehnoloģijām un veidot ciešu zinātnisko sadarbību ar starptautiskajiem partneriem, īpašu uzmanību pievēršot tīrajām un ilgtspējīgajām tehnoloģijām, kuras izmantos 2020. gadā saskaņā ar energotehnoloģiju stratēģisko (ETS) plānu, kas ir ES pamatiniciatīva zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju jomā; uzsver, ka ir jāpalielina finansējums visu veidu enerģētikas pētījumiem, ko veic saskaņā ar iniciatīvu „Horizon 2020”, it īpaši pētījumiem par atjaunojamiem enerģijas avotiem; atgādina, ka pašlaik ES budžetā laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam enerģētikai ir piešķirti tikai 0,5 % finanšu un ka tas neatbilst ES politiskajām prioritātēm;

Oglekļa uztveršana un uzglabāšana

| 59. | atzīst — lai emisiju samazināšanas mērķus sasniegtu ar viszemākajām iespējamajām izmaksām, ir svarīgi attiecīgos gadījumos piemērot oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas (CCS) tehnoloģijas, un atzīst arī to, ka ieilgusī procedūra, finansējuma nepietiekamība un dažu dalībvalstu apņēmības trūkums, iespējams, traucē sasniegt Eiropadomes mērķi līdz 2015. gadam panākt, ka tiek īstenoti līdz 12 CCS paraugprojekti; aicina Komisiju publicēt CCS rīcības plānu; atzīst, ka CCS nebūs piemērotākais risinājums visos apstākļos, arī līdz 2050. gadam, un to, iespējams, varēs nodrošināt tikai lielu iekārtu gadījumā, kā arī cenšoties nepieļaut ražošanas procesa emisijas; prasa atbalstīt novatoriskas tehnoloģijas citās nozarēs, lai palielinātu energoefektivitāti un samazinātu enerģijas patēriņu un lai rastu risinājumus ārpus CCS sistēmas; |
| --- | --- |

59.

atzīst — lai emisiju samazināšanas mērķus sasniegtu ar viszemākajām iespējamajām izmaksām, ir svarīgi attiecīgos gadījumos piemērot oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas (CCS) tehnoloģijas, un atzīst arī to, ka ieilgusī procedūra, finansējuma nepietiekamība un dažu dalībvalstu apņēmības trūkums, iespējams, traucē sasniegt Eiropadomes mērķi līdz 2015. gadam panākt, ka tiek īstenoti līdz 12 CCS paraugprojekti; aicina Komisiju publicēt CCS rīcības plānu; atzīst, ka CCS nebūs piemērotākais risinājums visos apstākļos, arī līdz 2050. gadam, un to, iespējams, varēs nodrošināt tikai lielu iekārtu gadījumā, kā arī cenšoties nepieļaut ražošanas procesa emisijas; prasa atbalstīt novatoriskas tehnoloģijas citās nozarēs, lai palielinātu energoefektivitāti un samazinātu enerģijas patēriņu un lai rastu risinājumus ārpus CCS sistēmas;

| 60. | aicina Komisiju ierosināt, ka CCS projektiem paredzētie, bet neizmantotie līdzekļi no Eiropas ekonomikas atveseļošanas programmas tiek pārdalīti alternatīviem CCS paraugprojektiem; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju ierosināt, ka CCS projektiem paredzētie, bet neizmantotie līdzekļi no Eiropas ekonomikas atveseļošanas programmas tiek pārdalīti alternatīviem CCS paraugprojektiem;

Valstu un konkrētu nozaru ceļveži

| 61. | norāda, ka saskaņā ar Kankūnas nolīgumu visās attīstītajās valstīs ir jāizstrādā stratēģijas zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa sasniegšanai; |
| --- | --- |

61.

norāda, ka saskaņā ar Kankūnas nolīgumu visās attīstītajās valstīs ir jāizstrādā stratēģijas zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa sasniegšanai;

| 62. | atzinīgi vērtē to, ka dažās dalībvalstīs ir izstrādātas stratēģijas zema oglekļa līmeņa sasniegšanai, tomēr aicina visas dalībvalstis izstrādāt šādas stratēģijas vēlākais līdz 2013. gada jūlijam; ja līdz 2012. gada beigām visas dalībvalstis vēl nebūs paudušas šādu apņēmību, prasa, lai Komisija ierosinātu tiesību aktu priekšlikumus, kuros prasītu izstrādāt šīs stratēģijas; |
| --- | --- |

62.

atzinīgi vērtē to, ka dažās dalībvalstīs ir izstrādātas stratēģijas zema oglekļa līmeņa sasniegšanai, tomēr aicina visas dalībvalstis izstrādāt šādas stratēģijas vēlākais līdz 2013. gada jūlijam; ja līdz 2012. gada beigām visas dalībvalstis vēl nebūs paudušas šādu apņēmību, prasa, lai Komisija ierosinātu tiesību aktu priekšlikumus, kuros prasītu izstrādāt šīs stratēģijas;

| 63. | aicina Komisiju izvērtēt šādu plānu atbilstību Kankūnas mērķim nodrošināt to, ka temperatūras pieaugums pasaulē nepārsniegtu 2°C salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju izvērtēt šādu plānu atbilstību Kankūnas mērķim nodrošināt to, ka temperatūras pieaugums pasaulē nepārsniegtu 2°C salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta;

| 64. | aicina Komisiju nodrošināt to, ka valstu un konkrētu nozaru ceļveži tiek rūpīgi un neatkarīgi pārbaudīti, lai izvērtētu, vai ir pilnībā ņemta vērā iespēja izmantot labāko pieejamo tehnoloģiju, un ka ierosinātās izmaksas atbilst pieņemtajai praksei; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju nodrošināt to, ka valstu un konkrētu nozaru ceļveži tiek rūpīgi un neatkarīgi pārbaudīti, lai izvērtētu, vai ir pilnībā ņemta vērā iespēja izmantot labāko pieejamo tehnoloģiju, un ka ierosinātās izmaksas atbilst pieņemtajai praksei;

| 65. | sagaida, ka Komisija pilnībā ņems vērā ceļvežus, izstrādājot politikas iniciatīvas, un ka tā pievērsīs uzmanību gadījumiem, kad rūpniecības nozares nebūs sagatavojušas šādus rīcības plānus; |
| --- | --- |

65.

sagaida, ka Komisija pilnībā ņems vērā ceļvežus, izstrādājot politikas iniciatīvas, un ka tā pievērsīs uzmanību gadījumiem, kad rūpniecības nozares nebūs sagatavojušas šādus rīcības plānus;

| 66. | aicina attiecīgās nozaru grupas sagatavot katras konkrētās nozares ceļvežus, kuros noteikts, kā vislabāk sasniegt ES mērķus zema oglekļa līmeņa sasniegšanai, norādot arī vajadzīgo ieguldījumu apjomu un izmantojamos finansējuma avotus; |
| --- | --- |

66.

aicina attiecīgās nozaru grupas sagatavot katras konkrētās nozares ceļvežus, kuros noteikts, kā vislabāk sasniegt ES mērķus zema oglekļa līmeņa sasniegšanai, norādot arī vajadzīgo ieguldījumu apjomu un izmantojamos finansējuma avotus;

| 67. | sagaida, ka Komisija un dalībvalstis atbalstīs nozares, kurās ir izstrādāti ceļveži ar mērķi arī turpmāk attīstīt iniciatīvas un partnerības, kas izriet no šiem ceļvežiem, lai, attīstot īpaši novatoriskas tehnoloģijas, panāktu energoietilpīgo nozaru oglekļa dioksīda emisiju samazinājumu; |
| --- | --- |

67.

sagaida, ka Komisija un dalībvalstis atbalstīs nozares, kurās ir izstrādāti ceļveži ar mērķi arī turpmāk attīstīt iniciatīvas un partnerības, kas izriet no šiem ceļvežiem, lai, attīstot īpaši novatoriskas tehnoloģijas, panāktu energoietilpīgo nozaru oglekļa dioksīda emisiju samazinājumu;

| 68. | aicina Komisiju reizi 3–5 gados atjaunināt ceļvedi un prognozes 2050. gadam un aicina tās ceļvežu atjauninātajās versijās iekļaut nozaru, reģionu un dalībvalstu ceļvežus, nodrošinot, ka šim mērķim izmantotie modeļi un metodes ir pilnīgi pārredzami; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju reizi 3–5 gados atjaunināt ceļvedi un prognozes 2050. gadam un aicina tās ceļvežu atjauninātajās versijās iekļaut nozaru, reģionu un dalībvalstu ceļvežus, nodrošinot, ka šim mērķim izmantotie modeļi un metodes ir pilnīgi pārredzami;

| 69. | uzsver, ka ir būtiski efektīvāk izmantot resursus, lai pārietu uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; tādēļ mudina dalībvalstis izstrādāt jaunas vai stiprināt esošās resursu efektīvas izmantošanas stratēģijas un līdz 2013. gadam tās iekļaut valstu izaugsmes un nodarbinātības politikas virzienos; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka ir būtiski efektīvāk izmantot resursus, lai pārietu uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; tādēļ mudina dalībvalstis izstrādāt jaunas vai stiprināt esošās resursu efektīvas izmantošanas stratēģijas un līdz 2013. gadam tās iekļaut valstu izaugsmes un nodarbinātības politikas virzienos;

Elektroenerģijas ražošana

| 70. | atgādina, ka pasaules primārās enerģijas pieprasījums līdz 2035. gadam pieaugs par vairāk nekā 30 %, līdz ar to palielinot pasaules mēroga konkurenci energoresursu jomā; |
| --- | --- |

70.

atgādina, ka pasaules primārās enerģijas pieprasījums līdz 2035. gadam pieaugs par vairāk nekā 30 %, līdz ar to palielinot pasaules mēroga konkurenci energoresursu jomā;

| 71. | atkārtoti apliecina, ka dalībvalstīm jābūt pieejamiem visdažādākajiem līdzekļiem (tostarp atjaunojamās enerģijas resursiem, kodolenerģijai, oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas izmantošanai, kā arī ilgtspējīgi ražotai biomasai), kas nepieciešami zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa elektroenerģijas ražošanai, un ka nedrīkst izslēgt nevienu no iespējām, kas ļauj izpildīt prasības; |
| --- | --- |

71.

atkārtoti apliecina, ka dalībvalstīm jābūt pieejamiem visdažādākajiem līdzekļiem (tostarp atjaunojamās enerģijas resursiem, kodolenerģijai, oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas izmantošanai, kā arī ilgtspējīgi ražotai biomasai), kas nepieciešami zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa elektroenerģijas ražošanai, un ka nedrīkst izslēgt nevienu no iespējām, kas ļauj izpildīt prasības;

| 72. | aicina Komisiju būt īpaši piesardzīgai attiecībā uz jebkuru saražotās enerģijas noplūdi ārpus ES ETS, pievēršot uzmanību dalībvalstīm, kurām ir starpsavienojumi ar ārpuskopienas valstīm; |
| --- | --- |

72.

aicina Komisiju būt īpaši piesardzīgai attiecībā uz jebkuru saražotās enerģijas noplūdi ārpus ES ETS, pievēršot uzmanību dalībvalstīm, kurām ir starpsavienojumi ar ārpuskopienas valstīm;

| 73. | aicina Komisiju izvērtēt to mehānismu efektivitāti, kas nodrošina elektroenerģijas tirgus stabilu darbību ekonomikā ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, un, ja nepieciešams, iesniegt tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz pārrobežu elektroenerģijas tirgu ciešāku integrāciju un citiem pasākumiem, lai pievērstu uzmanību nepieciešamībai noteikt ražošanas jaudas līdzsvaru un pieejamību; |
| --- | --- |

73.

aicina Komisiju izvērtēt to mehānismu efektivitāti, kas nodrošina elektroenerģijas tirgus stabilu darbību ekonomikā ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, un, ja nepieciešams, iesniegt tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz pārrobežu elektroenerģijas tirgu ciešāku integrāciju un citiem pasākumiem, lai pievērstu uzmanību nepieciešamībai noteikt ražošanas jaudas līdzsvaru un pieejamību;

| 74. | aicina ES apņemties līdz 2050. gadam atbrīvot enerģētikas nozari no oglekļa dioksīda emisijām; |
| --- | --- |

74.

aicina ES apņemties līdz 2050. gadam atbrīvot enerģētikas nozari no oglekļa dioksīda emisijām;

| 75. | aicina dalībvalstis un Komisiju ieguldīt vairāk līdzekļu enerģētikas infrastruktūrā, kas nepieciešama pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku; uzsver, ka Eiropai jābūt līderei standartu izstrādē un sadarbspējīgu ar enerģētiku saistīto interneta tehnoloģiju un energoefektīvu IKT programmatūru attīstīšanā, it īpaši attiecībā uz viedajiem tīkliem, viedo māju sistēmu (piemēram, patērētāja interesēm atbilstoši izstrādātu viedo skaitītāju) visaptverošu un savlaicīgu ieviešanu, kā arī savstarpēji savienota Eiropas superelektrotīkla un sašķidrinātās dabasgāzes infrastruktūru modernizācijas un izstrādes jomā; uzsver, ka attiecībā uz reģionālajiem starpsavienojumiem ir jāsāk īstenot ieguldījumu plāns, kura pamatā galvenokārt būtu tiesību aktu kopums par ES enerģētikas infrastruktūrām, lai nodrošinātu energoapgādes avotu plašu daudzveidību; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu ar praktiskiem risinājumiem par atjaunojamās enerģijas lielu apjomu efektīvu integrāciju, atbalstot tirgus noteikumus, kas dod iespēju efektīvi un pārredzami apmainīties ar enerģiju starptautiskā mērogā; tāpēc prasa iespējami drīz integrēt un izmantot pārrobežu elektroenerģijas tirgus; atzīst — ilgi izmantojamas enerģētikas infrastruktūras izbūvei nepieciešami vairāki gadi, tāpēc steidzami vajadzīga ilgtermiņa koncepcija; atzinīgi vērtē to, ka enerģētikas infrastruktūrai ir pievērsta uzmanība ierosinātajā Eiropas savienošanas instrumentā; |
| --- | --- |

75.

aicina dalībvalstis un Komisiju ieguldīt vairāk līdzekļu enerģētikas infrastruktūrā, kas nepieciešama pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku; uzsver, ka Eiropai jābūt līderei standartu izstrādē un sadarbspējīgu ar enerģētiku saistīto interneta tehnoloģiju un energoefektīvu IKT programmatūru attīstīšanā, it īpaši attiecībā uz viedajiem tīkliem, viedo māju sistēmu (piemēram, patērētāja interesēm atbilstoši izstrādātu viedo skaitītāju) visaptverošu un savlaicīgu ieviešanu, kā arī savstarpēji savienota Eiropas superelektrotīkla un sašķidrinātās dabasgāzes infrastruktūru modernizācijas un izstrādes jomā; uzsver, ka attiecībā uz reģionālajiem starpsavienojumiem ir jāsāk īstenot ieguldījumu plāns, kura pamatā galvenokārt būtu tiesību aktu kopums par ES enerģētikas infrastruktūrām, lai nodrošinātu energoapgādes avotu plašu daudzveidību; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu ar praktiskiem risinājumiem par atjaunojamās enerģijas lielu apjomu efektīvu integrāciju, atbalstot tirgus noteikumus, kas dod iespēju efektīvi un pārredzami apmainīties ar enerģiju starptautiskā mērogā; tāpēc prasa iespējami drīz integrēt un izmantot pārrobežu elektroenerģijas tirgus; atzīst — ilgi izmantojamas enerģētikas infrastruktūras izbūvei nepieciešami vairāki gadi, tāpēc steidzami vajadzīga ilgtermiņa koncepcija; atzinīgi vērtē to, ka enerģētikas infrastruktūrai ir pievērsta uzmanība ierosinātajā Eiropas savienošanas instrumentā;

| 76. | vērš uzmanību uz to, ka pašreizējā 20 % mērķa pamatā ir tāds energoavotu sadalījums dažās dalībvalstīs, kas ietver arī kodolenerģiju; atzīmē, ka Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) 2011. gada pasaules enerģētikas prognozēs ir iekļauta kodolenerģētikas samazināšanas iespējas analīze, saskaņā ar kuru paredzamais pasaules mēroga CO2 emisiju pieaugums enerģētikas nozarē vidējā termiņā varētu būt ievērojami augstāks tāpēc, ka palielinātos fosilo degvielu izmantošana; vēlreiz atgādina, ka atsevišķu dalībvalstu lēmums slēgt dažus esošos kodolreaktorus nedrīkst būt pamatojums, lai pazeminātu savas klimata pārmaiņu politikas mērķu vērienīgumu; norāda, ka saskaņā ar IEA informāciju 2°C mērķa sasniegšanai varētu būt nepieciešams oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas attīstīt straujāk un izmantot gan ogļu, gan gāzes spēkstacijās; tomēr atzīmē, ka oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām vēl ir testēšanas un pirmskomercializācijas posms, tāpēc ir jāapsver arī citi risinājumi, piemēram, tie, kas saistīti ar jaudīgiem atjaunojamiem energoresursiem un augstu energoefektivitāti; tādēļ aicina palielināt atbalstu revolucionāru tehnoloģiju attīstīšanai un piemērošanai, lai palielinātu energoefektivitāti un nošķirtu ekonomisko izaugsmi no enerģijas patēriņa; |
| --- | --- |

76.

vērš uzmanību uz to, ka pašreizējā 20 % mērķa pamatā ir tāds energoavotu sadalījums dažās dalībvalstīs, kas ietver arī kodolenerģiju; atzīmē, ka Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) 2011. gada pasaules enerģētikas prognozēs ir iekļauta kodolenerģētikas samazināšanas iespējas analīze, saskaņā ar kuru paredzamais pasaules mēroga CO2 emisiju pieaugums enerģētikas nozarē vidējā termiņā varētu būt ievērojami augstāks tāpēc, ka palielinātos fosilo degvielu izmantošana; vēlreiz atgādina, ka atsevišķu dalībvalstu lēmums slēgt dažus esošos kodolreaktorus nedrīkst būt pamatojums, lai pazeminātu savas klimata pārmaiņu politikas mērķu vērienīgumu; norāda, ka saskaņā ar IEA informāciju 2°C mērķa sasniegšanai varētu būt nepieciešams oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas attīstīt straujāk un izmantot gan ogļu, gan gāzes spēkstacijās; tomēr atzīmē, ka oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām vēl ir testēšanas un pirmskomercializācijas posms, tāpēc ir jāapsver arī citi risinājumi, piemēram, tie, kas saistīti ar jaudīgiem atjaunojamiem energoresursiem un augstu energoefektivitāti; tādēļ aicina palielināt atbalstu revolucionāru tehnoloģiju attīstīšanai un piemērošanai, lai palielinātu energoefektivitāti un nošķirtu ekonomisko izaugsmi no enerģijas patēriņa;

| 77. | uzskata, ka šo mērķu sasniegšana līdz 2050. gadam, neskarot dalībvalstu enerģētikas struktūras, varētu samazināt patēriņu, palielināt energoapgādes drošību un uzticamību, kā arī ierobežot enerģijas cenu svārstības, tādējādi nodrošinot taisnīgas un konkurētspējīgas enerģijas cenas patērētājiem un uzņēmumiem, lielāku ES konkurētspēju un lielāku nodarbinātības pieaugumu; |
| --- | --- |

77.

uzskata, ka šo mērķu sasniegšana līdz 2050. gadam, neskarot dalībvalstu enerģētikas struktūras, varētu samazināt patēriņu, palielināt energoapgādes drošību un uzticamību, kā arī ierobežot enerģijas cenu svārstības, tādējādi nodrošinot taisnīgas un konkurētspējīgas enerģijas cenas patērētājiem un uzņēmumiem, lielāku ES konkurētspēju un lielāku nodarbinātības pieaugumu;

Rūpniecība

| 78. | prasa, lai ES, atbalstot „zaļo” ekonomiku, atzītu, cik nozīmīgi ir esošo nozaru ieguldījumi, kas būtiski uzlaboja resursu izmantošanas efektivitāti, samazināja CO2 emisijas un palīdzēja sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus attiecībā uz videi draudzīgu darba vietu radīšanu; uzsver, ka ar „zaļāku” ekonomiku jāatbalsta konkurētspēja un jauninājumi visās nozarēs, pievēršot uzmanību jomām, kurās uzlabojumi ir ekonomiski izdevīgākie un vides ziņā efektīvākie; |
| --- | --- |

78.

prasa, lai ES, atbalstot „zaļo” ekonomiku, atzītu, cik nozīmīgi ir esošo nozaru ieguldījumi, kas būtiski uzlaboja resursu izmantošanas efektivitāti, samazināja CO2 emisijas un palīdzēja sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus attiecībā uz videi draudzīgu darba vietu radīšanu; uzsver, ka ar „zaļāku” ekonomiku jāatbalsta konkurētspēja un jauninājumi visās nozarēs, pievēršot uzmanību jomām, kurās uzlabojumi ir ekonomiski izdevīgākie un vides ziņā efektīvākie;

| 79. | aicina Komisiju izpētīt iespējamos novatoriskos finanšu instrumentus, kas nodrošinātu ieguldījumus ekonomikā ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; |
| --- | --- |

79.

aicina Komisiju izpētīt iespējamos novatoriskos finanšu instrumentus, kas nodrošinātu ieguldījumus ekonomikā ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni;

| 80. | aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju atbalstīt jauninājumu kopu veidošanu, lai izstrādātu reģionālus un valsts līmeņa risinājumus; |
| --- | --- |

80.

aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju atbalstīt jauninājumu kopu veidošanu, lai izstrādātu reģionālus un valsts līmeņa risinājumus;

Transports

| 81. | atbalsta Komisijas Ceļvedī uz Eiropas vienoto transporta telpu noteikto prasību līdz 2050. gadam samazināt ES transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 60 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; turklāt aicina Komisiju izvirzīt starpposma mērķus emisiju samazināšanai nozarē, lai nodrošinātu, ka savlaicīgi tiek veikti atbilstoši pasākumi; |
| --- | --- |

81.

atbalsta Komisijas Ceļvedī uz Eiropas vienoto transporta telpu noteikto prasību līdz 2050. gadam samazināt ES transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 60 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; turklāt aicina Komisiju izvirzīt starpposma mērķus emisiju samazināšanai nozarē, lai nodrošinātu, ka savlaicīgi tiek veikti atbilstoši pasākumi;

| 82. | atzinīgi vērtē progresu, ko transportlīdzekļu ražotāji kopš 2007. gada ir panākuši vieglo automobiļu radīto CO2 emisiju samazināšanas jomā, un uzsver, ka arī turpmāk ir svarīgi strauji uzlabot degvielas izmantošanas efektivitāti; apstiprina, ka, gatavojoties paredzētajai pārskatīšanai, Komisijai būtu jāierosina veidi, kā nodrošināt, lai līdz 2020. gadam panāktu, ka jaunu automobiļu vidējais CO2 emisiju apjoms nepārsniedz 2020. gadam noteikto mērķi — 95 g/km; aicina Komisiju paplašināt dialogu un sadarbību ar Starptautisko Jūrniecības organizāciju, lai nodrošinātu kuģniecības nozares iekļaušanu CO2 emisiju samazināšanas saistībās; |
| --- | --- |

82.

atzinīgi vērtē progresu, ko transportlīdzekļu ražotāji kopš 2007. gada ir panākuši vieglo automobiļu radīto CO2 emisiju samazināšanas jomā, un uzsver, ka arī turpmāk ir svarīgi strauji uzlabot degvielas izmantošanas efektivitāti; apstiprina, ka, gatavojoties paredzētajai pārskatīšanai, Komisijai būtu jāierosina veidi, kā nodrošināt, lai līdz 2020. gadam panāktu, ka jaunu automobiļu vidējais CO2 emisiju apjoms nepārsniedz 2020. gadam noteikto mērķi — 95 g/km; aicina Komisiju paplašināt dialogu un sadarbību ar Starptautisko Jūrniecības organizāciju, lai nodrošinātu kuģniecības nozares iekļaušanu CO2 emisiju samazināšanas saistībās;

| 83. | atgādina, ka saskaņā ar Direktīvu 2009/29/EK tika pieprasīts, lai Komisija līdz 2011. gada 31. decembrim novērtētu sarunās ar SJO par emisijām panākto progresu; aicina Komisiju iekļaut Kopienas emisiju samazināšanas saistībās starptautiskā jūras transporta emisijas un, ja netiek apstiprināta starptautiska vienošanās par kuģošanas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežošanu, ierosināt tiesību aktu par šo emisiju iekļaušanu Kopienas emisiju samazināšanas saistībās, tā cenšoties panākt, ka ierosinātais tiesību akts stājas spēkā līdz 2013. gadam; |
| --- | --- |

83.

atgādina, ka saskaņā ar Direktīvu 2009/29/EK tika pieprasīts, lai Komisija līdz 2011. gada 31. decembrim novērtētu sarunās ar SJO par emisijām panākto progresu; aicina Komisiju iekļaut Kopienas emisiju samazināšanas saistībās starptautiskā jūras transporta emisijas un, ja netiek apstiprināta starptautiska vienošanās par kuģošanas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežošanu, ierosināt tiesību aktu par šo emisiju iekļaušanu Kopienas emisiju samazināšanas saistībās, tā cenšoties panākt, ka ierosinātais tiesību akts stājas spēkā līdz 2013. gadam;

| 84. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem par to, kā uzlabot smago kravas transportlīdzekļu degvielas izmantošanas efektivitāti, un tās 2013. gada pārskatā par tiesību aktiem, kuri reglamentē vieglo komerciālo transportlīdzekļu radītās emisijas, lielāku uzmanību pievērst nepieciešamībai samazināt uzņēmējdarbības izmaksas, ko rada paaugstinātas degvielas cenas; |
| --- | --- |

84.

aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem par to, kā uzlabot smago kravas transportlīdzekļu degvielas izmantošanas efektivitāti, un tās 2013. gada pārskatā par tiesību aktiem, kuri reglamentē vieglo komerciālo transportlīdzekļu radītās emisijas, lielāku uzmanību pievērst nepieciešamībai samazināt uzņēmējdarbības izmaksas, ko rada paaugstinātas degvielas cenas;

| 85. | aicina Komisiju nodrošināt visu veidu pasažieru un kravas transportlīdzekļu pircējiem lielāku skaidrību par šo transportlīdzekļu degvielas izmantošanas efektivitāti un nākt klajā ar krietni iekavētajiem priekšlikumiem par Marķēšanas direktīvas pārskatīšanu, kurā jāparedz arī noteikumi attiecībā uz visu veidu pārdošanas veicināšanu; |
| --- | --- |

85.

aicina Komisiju nodrošināt visu veidu pasažieru un kravas transportlīdzekļu pircējiem lielāku skaidrību par šo transportlīdzekļu degvielas izmantošanas efektivitāti un nākt klajā ar krietni iekavētajiem priekšlikumiem par Marķēšanas direktīvas pārskatīšanu, kurā jāparedz arī noteikumi attiecībā uz visu veidu pārdošanas veicināšanu;

| 86. | aicina Komisiju nekavējoties rīkoties, lai nodrošinātu to, ka testa cikli, kas tiek izmantoti jaunu automobiļu radīto emisiju izvērtēšanai, precīzi atspoguļo situācijas, kad šādi transportlīdzekļi tiek izmantoti normālos braukšanas apstākļos; |
| --- | --- |

86.

aicina Komisiju nekavējoties rīkoties, lai nodrošinātu to, ka testa cikli, kas tiek izmantoti jaunu automobiļu radīto emisiju izvērtēšanai, precīzi atspoguļo situācijas, kad šādi transportlīdzekļi tiek izmantoti normālos braukšanas apstākļos;

| 87. | atzinīgi vērtē atsevišķu dalībvalstu centienus izveidot uzlādes/uzpildes infrastruktūru, lai veicinātu elektrisko un ļoti zemas oglekļa dioksīda emisijas transportlīdzekļu izmantošanu, un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par obligāto prasību noteikšanu katrā dalībvalstī, lai izveidotu Eiropas mēroga tīklu; |
| --- | --- |

87.

atzinīgi vērtē atsevišķu dalībvalstu centienus izveidot uzlādes/uzpildes infrastruktūru, lai veicinātu elektrisko un ļoti zemas oglekļa dioksīda emisijas transportlīdzekļu izmantošanu, un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par obligāto prasību noteikšanu katrā dalībvalstī, lai izveidotu Eiropas mēroga tīklu;

| 88. | aicina Komisiju un dalībvalstis, lai samazinātu piesārņojošās transporta emisijas, kā prioritāti apsvērt iespēju veikt ieguldījumus tāda visu Eiropu aptveroša viedā energotīkla attīstībā, kurā var vietējā un reģionālā līmenī cita starpā izmantot arī no atjaunojamiem energoavotiem ražotu enerģiju un kurš palīdz attīstīt elektromobiļu lietošanai nepieciešamo infrastruktūru; |
| --- | --- |

88.

aicina Komisiju un dalībvalstis, lai samazinātu piesārņojošās transporta emisijas, kā prioritāti apsvērt iespēju veikt ieguldījumus tāda visu Eiropu aptveroša viedā energotīkla attīstībā, kurā var vietējā un reģionālā līmenī cita starpā izmantot arī no atjaunojamiem energoavotiem ražotu enerģiju un kurš palīdz attīstīt elektromobiļu lietošanai nepieciešamo infrastruktūru;

| 89. | uzskata, ka ir nepieciešama pāreja uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt jaunus ieguldījumu veidus, kas sekmētu pārvadājumu novirzīšanu uz videi nekaitīgākiem transporta veidiem un samazinātu nepieciešamību pēc transporta, šai nolūkā cita starpā izmantojot informācijas tehnoloģijas un telpisko plānošanu; |
| --- | --- |

89.

uzskata, ka ir nepieciešama pāreja uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt jaunus ieguldījumu veidus, kas sekmētu pārvadājumu novirzīšanu uz videi nekaitīgākiem transporta veidiem un samazinātu nepieciešamību pēc transporta, šai nolūkā cita starpā izmantojot informācijas tehnoloģijas un telpisko plānošanu;

| 90. | uzsver, ka piesārņojuma dēļ transporta ārējo izmaksu iekļaušana transporta cenās ir grūtākais uzdevums, kas jāpilda, lai veicinātu enerģijas ietaupījumu un energoefektivitāti, un uzsver — darbības efektivitātes uzlabošana sekmēs to, ka izvēle tiks izdarīta par labu videi nekaitīgiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

90.

uzsver, ka piesārņojuma dēļ transporta ārējo izmaksu iekļaušana transporta cenās ir grūtākais uzdevums, kas jāpilda, lai veicinātu enerģijas ietaupījumu un energoefektivitāti, un uzsver — darbības efektivitātes uzlabošana sekmēs to, ka izvēle tiks izdarīta par labu videi nekaitīgiem transporta veidiem;

| 91. | aicina ievērot ceļvedī noteiktās prioritātes attiecībā uz plānotajiem ieguldījumiem jaunā transporta infrastruktūrā, jo pastāv risks, ka Komisijas pieprasītie EUR 1,5 triljoni turpmāko divu desmitgažu laikā (no 2010. līdz 2030. gadam) netiks novirzīti atbilstošajām prioritātēm zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa sasniegšanai; tādēļ uzsver, ka ES infrastruktūrām paredzētais budžets ir jāpadara videi nekaitīgāks, jo īpaši saistībā ar struktūrfondiem un Kohēzijas fondu; |
| --- | --- |

91.

aicina ievērot ceļvedī noteiktās prioritātes attiecībā uz plānotajiem ieguldījumiem jaunā transporta infrastruktūrā, jo pastāv risks, ka Komisijas pieprasītie EUR 1,5 triljoni turpmāko divu desmitgažu laikā (no 2010. līdz 2030. gadam) netiks novirzīti atbilstošajām prioritātēm zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa sasniegšanai; tādēļ uzsver, ka ES infrastruktūrām paredzētais budžets ir jāpadara videi nekaitīgāks, jo īpaši saistībā ar struktūrfondiem un Kohēzijas fondu;

| 92. | atzinīgi vērtē jaunās ierosinātās pamatnostādnes Eiropas transporta tīklu attīstībai un nozīmi, kāda piešķirta dzelzceļa kravu un pasažieru pārvadājumu koridoru izveidei; aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk nākt klajā ar stratēģiju alternatīvo degvielu un jaunu tehnoloģiju izmantošanai transporta nozarē; mudina dalībvalstis nekavējoties īstenot Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvas pasākumus un tādējādi uzlabot lidaparātu un satiksmes pārvaldības darbību efektivitāti; |
| --- | --- |

92.

atzinīgi vērtē jaunās ierosinātās pamatnostādnes Eiropas transporta tīklu attīstībai un nozīmi, kāda piešķirta dzelzceļa kravu un pasažieru pārvadājumu koridoru izveidei; aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk nākt klajā ar stratēģiju alternatīvo degvielu un jaunu tehnoloģiju izmantošanai transporta nozarē; mudina dalībvalstis nekavējoties īstenot Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvas pasākumus un tādējādi uzlabot lidaparātu un satiksmes pārvaldības darbību efektivitāti;

| 93. | aicina Komisiju un dalībvalstis emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS) pilnībā īstenot tiesību aktus aviācijas jomā; |
| --- | --- |

93.

aicina Komisiju un dalībvalstis emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS) pilnībā īstenot tiesību aktus aviācijas jomā;

Lauksaimniecība

| 94. | aicina Komisiju ierosināt īpašus pasākumus, kas samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, palielinātu lauksaimniecības zemju izmantošanas efektivitāti un samazinātu tāda mēslojuma izmantošanu, kurš iegūts no fosilā kurināmā, jo īpaši ņemot vērā to, ka lauksaimniecības galvenais uzdevums ir pārtikas (nevis degvielas) ražošana; turklāt uzskata, ka mazākiem lauksaimniecības uzņēmumiem varētu būt nepieciešama apmācība un tehniskā palīdzība šajā jomā; aicina Komisiju arī izvērst pētījumus par dažādu lauksaimniecības veidu darbību un efektīvu agrovides praksi, pienācīgi ņemot vērā attiecīgos klimatiskos apstākļus; |
| --- | --- |

94.

aicina Komisiju ierosināt īpašus pasākumus, kas samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, palielinātu lauksaimniecības zemju izmantošanas efektivitāti un samazinātu tāda mēslojuma izmantošanu, kurš iegūts no fosilā kurināmā, jo īpaši ņemot vērā to, ka lauksaimniecības galvenais uzdevums ir pārtikas (nevis degvielas) ražošana; turklāt uzskata, ka mazākiem lauksaimniecības uzņēmumiem varētu būt nepieciešama apmācība un tehniskā palīdzība šajā jomā; aicina Komisiju arī izvērst pētījumus par dažādu lauksaimniecības veidu darbību un efektīvu agrovides praksi, pienācīgi ņemot vērā attiecīgos klimatiskos apstākļus;

| 95. | uzskata, ka lauksaimniecība atrodas izdevīgā situācijā, lai sniegtu būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanā un radītu darba vietas, panākot izaugsmi videi saudzīgā veidā; norāda, ka lauksaimniecības nozarē var panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, kas būs izdevīgi visām pusēm un varētu palielināt lauksaimnieku ilgtermiņa ekonomisko un agronomisko dzīvotspēju; prasa KLP iekļaut mērķus ilgtspējīgas enerģijas izmantošanai; |
| --- | --- |

95.

uzskata, ka lauksaimniecība atrodas izdevīgā situācijā, lai sniegtu būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanā un radītu darba vietas, panākot izaugsmi videi saudzīgā veidā; norāda, ka lauksaimniecības nozarē var panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, kas būs izdevīgi visām pusēm un varētu palielināt lauksaimnieku ilgtermiņa ekonomisko un agronomisko dzīvotspēju; prasa KLP iekļaut mērķus ilgtspējīgas enerģijas izmantošanai;

| 96. | uzsver, ka KLP pēc 2013. gada varētu palielināt iepriekšminēto ieguldījumu; atzīst, ka lauksaimniecības nozare, uzlabojot ražošanas efektivitāti, jau ir būtiski samazinājusi savu emisiju apjomu; tomēr norāda, ka lauksaimniecībai ir būtisks emisiju samazināšanas ilgtermiņa potenciāls (līdz 2050. gadam lauksaimniecības nozare spēs samazināt emisijas, kas nav CO2 emisijas, par 42–49 % salīdzinājumā ar attiecīgajiem 1990. gada līmeņiem), ko tomēr var uzskatīt par diezgan ierobežotu salīdzinājumā ar citām nozarēm; uzsver, ka visām valstīm, kas ir galvenās emisiju radītājas, ir jāsniedz atbilstošs ieguldījums; |
| --- | --- |

96.

uzsver, ka KLP pēc 2013. gada varētu palielināt iepriekšminēto ieguldījumu; atzīst, ka lauksaimniecības nozare, uzlabojot ražošanas efektivitāti, jau ir būtiski samazinājusi savu emisiju apjomu; tomēr norāda, ka lauksaimniecībai ir būtisks emisiju samazināšanas ilgtermiņa potenciāls (līdz 2050. gadam lauksaimniecības nozare spēs samazināt emisijas, kas nav CO2 emisijas, par 42–49 % salīdzinājumā ar attiecīgajiem 1990. gada līmeņiem), ko tomēr var uzskatīt par diezgan ierobežotu salīdzinājumā ar citām nozarēm; uzsver, ka visām valstīm, kas ir galvenās emisiju radītājas, ir jāsniedz atbilstošs ieguldījums;

| 97. | pauž atbalstu tam, ka KLP daļu, kas paredzēta, lai padarītu lauksaimniecību videi nekaitīgāku, izmanto kā ES mēroga stimulēšanas sistēmu ar mērķi uzlabot barības vielu izmantošanas efektivitāti, energoefektivitāti un klimata efektivitāti, pievēršot uzmanību oglekļa sekvestrācijas palielināšanai augsnē, siltumnīcefekta gāzu emisiju tālākai samazināšanai un barības vielu pārvaldības uzlabošanai; šīs sistēmas mērķis būtu nodrošināt lauku saimniecību konkurētspēju un ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku, panākot to ar efektīvāku ierobežoto dabas resursu pārvaldību; |
| --- | --- |

97.

pauž atbalstu tam, ka KLP daļu, kas paredzēta, lai padarītu lauksaimniecību videi nekaitīgāku, izmanto kā ES mēroga stimulēšanas sistēmu ar mērķi uzlabot barības vielu izmantošanas efektivitāti, energoefektivitāti un klimata efektivitāti, pievēršot uzmanību oglekļa sekvestrācijas palielināšanai augsnē, siltumnīcefekta gāzu emisiju tālākai samazināšanai un barības vielu pārvaldības uzlabošanai; šīs sistēmas mērķis būtu nodrošināt lauku saimniecību konkurētspēju un ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku, panākot to ar efektīvāku ierobežoto dabas resursu pārvaldību;

| 98. | prasa kopējā lauksaimniecības politikā īstenot vajadzīgos pasākumus, tostarp pētniecības finansēšanu, izglītības pasākumu organizēšanu, ieguldījumu atbalstu un citas stimulējošas iniciatīvas, kas veicinātu un nodrošinātu lauksaimniecības un mežsaimniecības atlieku izlietošanu ilgtspējīgas enerģijas ražošanai; |
| --- | --- |

98.

prasa kopējā lauksaimniecības politikā īstenot vajadzīgos pasākumus, tostarp pētniecības finansēšanu, izglītības pasākumu organizēšanu, ieguldījumu atbalstu un citas stimulējošas iniciatīvas, kas veicinātu un nodrošinātu lauksaimniecības un mežsaimniecības atlieku izlietošanu ilgtspējīgas enerģijas ražošanai;

| 99. | atgādina, ka pilnveidotai lauksaimniecības un mežsaimniecības praksei būtu jāpalielina nozares potenciāls attiecībā uz oglekļa uzglabāšanu un uztveršanu augsnē un mežu masīvos; vienlaikus uzsver, ka vairums meža īpašnieku ir arī lauksaimnieki; turklāt uzsver ES mērķi ierobežot mežu izciršanu, kas notiek visā pasaulē, jo īpaši jaunattīstības valstīs, un vēlākais līdz 2030. gadam apturēt meža platību samazināšanos; |
| --- | --- |

99.

atgādina, ka pilnveidotai lauksaimniecības un mežsaimniecības praksei būtu jāpalielina nozares potenciāls attiecībā uz oglekļa uzglabāšanu un uztveršanu augsnē un mežu masīvos; vienlaikus uzsver, ka vairums meža īpašnieku ir arī lauksaimnieki; turklāt uzsver ES mērķi ierobežot mežu izciršanu, kas notiek visā pasaulē, jo īpaši jaunattīstības valstīs, un vēlākais līdz 2030. gadam apturēt meža platību samazināšanos;

| 100. | jo īpaši norāda, ka ir svarīgi izstrādāt piemērotus līdzekļus un/vai mehānismus, kas ļautu faktiski finansiālā veidā atzīt lauksaimniecības un mežsaimniecības ieguldījumu oglekļa uzglabāšanā; |
| --- | --- |

100.

jo īpaši norāda, ka ir svarīgi izstrādāt piemērotus līdzekļus un/vai mehānismus, kas ļautu faktiski finansiālā veidā atzīt lauksaimniecības un mežsaimniecības ieguldījumu oglekļa uzglabāšanā;

| 101. | uzsver, ka ilgtspējīga mežu izmantošana veicina CO2 emisiju samazināšanu un ka tādēļ saskaņā ar otro lauksaimniecības politikas pīlāru ir jāveic pasākumi, kas nodrošinātu iespēju apsaimniekot mežus arī grūti pieejamās vietās; |
| --- | --- |

101.

uzsver, ka ilgtspējīga mežu izmantošana veicina CO2 emisiju samazināšanu un ka tādēļ saskaņā ar otro lauksaimniecības politikas pīlāru ir jāveic pasākumi, kas nodrošinātu iespēju apsaimniekot mežus arī grūti pieejamās vietās;

| 102. | uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš apmežošanai, kas ir vienīgais veids, kā dabiski palielināt oglekļa piesaisti un nodrošināt koksni bioenerģijas ieguvei; |
| --- | --- |

102.

uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš apmežošanai, kas ir vienīgais veids, kā dabiski palielināt oglekļa piesaisti un nodrošināt koksni bioenerģijas ieguvei;

| 103. | aicina pieņemt stratēģiju attiecībā uz ES zemes izmantojumu, izmaiņām zemes izmantojumā un mežsaimniecību (LULUCF), nodrošinot stabilitāti un vides integritāti attiecībā uz nozares ieguldījumu emisiju samazināšanā; mudina dalībvalstis izstrādāt savu valsts politiku, lai dotu ieguldījumu to attiecīgo LULUCF nozaru samazināšanas potenciālā, ievērojot subsidiaritātes principu, jo tas varētu palīdzēt gūt vērtīgu pieredzi; uzsver nepieciešamību investēt zinātniskajos pētījumos par uzglabāšanas spēju un emisijām, kas izriet no LULUCF darbībām; |
| --- | --- |

103.

aicina pieņemt stratēģiju attiecībā uz ES zemes izmantojumu, izmaiņām zemes izmantojumā un mežsaimniecību (LULUCF), nodrošinot stabilitāti un vides integritāti attiecībā uz nozares ieguldījumu emisiju samazināšanā; mudina dalībvalstis izstrādāt savu valsts politiku, lai dotu ieguldījumu to attiecīgo LULUCF nozaru samazināšanas potenciālā, ievērojot subsidiaritātes principu, jo tas varētu palīdzēt gūt vērtīgu pieredzi; uzsver nepieciešamību investēt zinātniskajos pētījumos par uzglabāšanas spēju un emisijām, kas izriet no LULUCF darbībām;

| 104. | uzskata, ka ilgtermiņā konkurētspēju var panākt, tikai izveidojot veselīgas, bioloģiski daudzveidīgas agroekosistēmas, kas ir izturīgas pret klimata pārmaiņām, un pienācīgi rūpējoties par tādiem ierobežotiem dabas resursiem kā augsne, ūdens un zeme; |
| --- | --- |

104.

uzskata, ka ilgtermiņā konkurētspēju var panākt, tikai izveidojot veselīgas, bioloģiski daudzveidīgas agroekosistēmas, kas ir izturīgas pret klimata pārmaiņām, un pienācīgi rūpējoties par tādiem ierobežotiem dabas resursiem kā augsne, ūdens un zeme;

| 105. | uzsver, ka ir būtiski aizsargāt, augstu vērtēt un atjaunot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus, lai pārietu uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; |
| --- | --- |

105.

uzsver, ka ir būtiski aizsargāt, augstu vērtēt un atjaunot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus, lai pārietu uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni;

| 106. | uzsver, ka Komisijai īpaša uzmanība būtu jāpievērš ar klimatu saistīto jautājumu integrēšanai, nodrošinot, lai politikas nostādnes, tostarp tādās jomās kā rūpniecība, pētniecība, enerģētika, bioloģiskā daudzveidība, tirdzniecība, attīstība, lauksaimniecība, jauninājumi, transports, dzīvnieku labturība un stratēģija „Eiropa 2020”, būtu savstarpēji saskaņotas; uzskata, ka lauksaimniecības nozares potenciāla stabila un stratēģiska pārvaldība krietni vien palīdzētu Eiropai nākotnē kļūt par konkurētspējīgu dalībnieci zemu oglekļa emisiju pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

106.

uzsver, ka Komisijai īpaša uzmanība būtu jāpievērš ar klimatu saistīto jautājumu integrēšanai, nodrošinot, lai politikas nostādnes, tostarp tādās jomās kā rūpniecība, pētniecība, enerģētika, bioloģiskā daudzveidība, tirdzniecība, attīstība, lauksaimniecība, jauninājumi, transports, dzīvnieku labturība un stratēģija „Eiropa 2020”, būtu savstarpēji saskaņotas; uzskata, ka lauksaimniecības nozares potenciāla stabila un stratēģiska pārvaldība krietni vien palīdzētu Eiropai nākotnē kļūt par konkurētspējīgu dalībnieci zemu oglekļa emisiju pasaules ekonomikā;

| 107. | uzsver, ka pārtikas aprites ķēdei vajadzētu būt īsākai un pārredzamākai un ka būtu jāveicina vietējā ražojuma pārtikas patēriņš, tostarp jāatbalsta vietējie un reģionālie tirgi, lai samazinātu ar lauksaimniecības produktu transportēšanu saistītās emisijas; uzsver, ka Eiropas daudzfunkcionālās ražošanas un pārstrādes pārvietošana uz trešām valstīm negatīvi iespaidotu Eiropas pievienoto vērtību un klimata jomā noteikto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

107.

uzsver, ka pārtikas aprites ķēdei vajadzētu būt īsākai un pārredzamākai un ka būtu jāveicina vietējā ražojuma pārtikas patēriņš, tostarp jāatbalsta vietējie un reģionālie tirgi, lai samazinātu ar lauksaimniecības produktu transportēšanu saistītās emisijas; uzsver, ka Eiropas daudzfunkcionālās ražošanas un pārstrādes pārvietošana uz trešām valstīm negatīvi iespaidotu Eiropas pievienoto vērtību un klimata jomā noteikto mērķu sasniegšanu;

| 108. | uzskata, ka labāka lopbarības apsaimniekošana, tostarp proteīnaugu izmantošana augsekas sistēmā un lielāka proteīnaugu daudzveidība pastāvīgo ganību sēklu maisījumos, tā nodrošinot iespēju saimniecībā izaudzēt vairāk lopbarības, samazinātu atkarību no lopbarības importa, kam raksturīga liela oglekļa bilance; uzskata, ka tādējādi samazinātos arī lopbarības izmaksas lauksaimniekiem, un tas būtu ieguldījums labākā augsnes apsaimniekošanā, veicinot augsnes mitruma saglabāšanas spēju, kā arī mazinot kaitēkļu vairošanās iespējas; |
| --- | --- |

108.

uzskata, ka labāka lopbarības apsaimniekošana, tostarp proteīnaugu izmantošana augsekas sistēmā un lielāka proteīnaugu daudzveidība pastāvīgo ganību sēklu maisījumos, tā nodrošinot iespēju saimniecībā izaudzēt vairāk lopbarības, samazinātu atkarību no lopbarības importa, kam raksturīga liela oglekļa bilance; uzskata, ka tādējādi samazinātos arī lopbarības izmaksas lauksaimniekiem, un tas būtu ieguldījums labākā augsnes apsaimniekošanā, veicinot augsnes mitruma saglabāšanas spēju, kā arī mazinot kaitēkļu vairošanās iespējas;

Finansējums

| 109. | atbalsta Komisijas priekšlikumus daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam paredzēt īpašu finansējumu, kas palielinātu investīciju apjomu un veicinātu tehnoloģiju ar zemu oglekļa līmeni izstrādi un piemērošanu; atbalsta ieceri klimatam paredzētajam finansējumam veltīt 20 % no DFS kopējā apjoma un atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes ieguldījumiem novirzīt 20 % no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) līdzekļiem, bet uzstāj, ka šis process efektīvi jāuzrauga; iesaka Komisijai nodrošināt to, ka šie līdzekļi tiek īpaši izmantoti ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm, kurām salīdzinājumā ar noteiktajiem mērķiem ir liels potenciāls ievērojami samazināt emisijas, bet nav iespēju veikt nepieciešamos ieguldījumus; |
| --- | --- |

109.

atbalsta Komisijas priekšlikumus daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam paredzēt īpašu finansējumu, kas palielinātu investīciju apjomu un veicinātu tehnoloģiju ar zemu oglekļa līmeni izstrādi un piemērošanu; atbalsta ieceri klimatam paredzētajam finansējumam veltīt 20 % no DFS kopējā apjoma un atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes ieguldījumiem novirzīt 20 % no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) līdzekļiem, bet uzstāj, ka šis process efektīvi jāuzrauga; iesaka Komisijai nodrošināt to, ka šie līdzekļi tiek īpaši izmantoti ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm, kurām salīdzinājumā ar noteiktajiem mērķiem ir liels potenciāls ievērojami samazināt emisijas, bet nav iespēju veikt nepieciešamos ieguldījumus;

| 110. | norāda, ka ir jāņem vērā pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, izstrādājot politikas nostādnes, ar kurām nodrošināt un atbalstīt sākotnējos ieguldījumus, kas veicina atjaunojamo enerģijas avotu plašāku izmantošanu, lai samazinātu enerģijas izmaksas ilgtermiņā un palielinātu energoefektivitāti energoapgādes un transporta nozarēs; |
| --- | --- |

110.

norāda, ka ir jāņem vērā pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, izstrādājot politikas nostādnes, ar kurām nodrošināt un atbalstīt sākotnējos ieguldījumus, kas veicina atjaunojamo enerģijas avotu plašāku izmantošanu, lai samazinātu enerģijas izmaksas ilgtermiņā un palielinātu energoefektivitāti energoapgādes un transporta nozarēs;

| 111. | atgādina, ka, neveicot klimata pārmaiņu novēršanas pasākumus, ilgtermiņa saimnieciskās izmaksas stipri pārsniedz īstermiņa izmaksas, kas vajadzīgas stingrai un izlēmīgai rīcībai tagad; |
| --- | --- |

111.

atgādina, ka, neveicot klimata pārmaiņu novēršanas pasākumus, ilgtermiņa saimnieciskās izmaksas stipri pārsniedz īstermiņa izmaksas, kas vajadzīgas stingrai un izlēmīgai rīcībai tagad;

| 112. | cer, ka drīz katrai nozarei tiks noteikti konkrēti un novērtējami mērķi, lai mudinātu privātos ieguldītājus un veicinātu viņu uzticēšanos un savstarpējo sadarbību, vienlaikus veicinot Eiropas līdzekļu labāku izmantošanu; uzsver, ka atjaunojamie enerģijas avoti, inovācija, kā arī progresīvu tehnoloģiju attīstība un izplatīšana palīdz novērst klimata pārmaiņas un vienlaikus pārliecināt ES partnerus visā pasaulē, ka emisiju samazināšana ir iespējama, nezaudējot konkurētspēju un neapdraudot darba vietu izveidi; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai ES un tās dalībvalstis rādītu piemēru, izveidojot sistēmu ieguldījumiem jaunās, energoefektīvās un zemu oglekļa dioksīda emisiju tehnoloģijās; prasa pastiprināt pašreizējās finanšu shēmas, lai sasniegtu ceļvedī noteiktos mērķus, kā arī prasa nekavējoties sākt diskusijas par izmantojamiem finanšu instrumentiem un veicināt labāku sinerģiju starp dalībvalstu un Eiropas finanšu shēmām; uzskata, ka efektīvs līdzeklis var būt daudzavotu finanšu shēmas; uzsver, ka reģionālās un kohēzijas politikas finansējumam ir liela nozīme kā galvenajam instrumentam tādu reģionālo pasākumu līdzfinansēšanai, kuri paredzēti pārejai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; uzskata, ka ievērojama daļa no 2014.–2020. gada plānošanas laikposmam paredzētā finansējuma ir jāpiešķir 2050. gada ceļvedī noteikto mērķu izpildei; |
| --- | --- |

112.

cer, ka drīz katrai nozarei tiks noteikti konkrēti un novērtējami mērķi, lai mudinātu privātos ieguldītājus un veicinātu viņu uzticēšanos un savstarpējo sadarbību, vienlaikus veicinot Eiropas līdzekļu labāku izmantošanu; uzsver, ka atjaunojamie enerģijas avoti, inovācija, kā arī progresīvu tehnoloģiju attīstība un izplatīšana palīdz novērst klimata pārmaiņas un vienlaikus pārliecināt ES partnerus visā pasaulē, ka emisiju samazināšana ir iespējama, nezaudējot konkurētspēju un neapdraudot darba vietu izveidi; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai ES un tās dalībvalstis rādītu piemēru, izveidojot sistēmu ieguldījumiem jaunās, energoefektīvās un zemu oglekļa dioksīda emisiju tehnoloģijās; prasa pastiprināt pašreizējās finanšu shēmas, lai sasniegtu ceļvedī noteiktos mērķus, kā arī prasa nekavējoties sākt diskusijas par izmantojamiem finanšu instrumentiem un veicināt labāku sinerģiju starp dalībvalstu un Eiropas finanšu shēmām; uzskata, ka efektīvs līdzeklis var būt daudzavotu finanšu shēmas; uzsver, ka reģionālās un kohēzijas politikas finansējumam ir liela nozīme kā galvenajam instrumentam tādu reģionālo pasākumu līdzfinansēšanai, kuri paredzēti pārejai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; uzskata, ka ievērojama daļa no 2014.–2020. gada plānošanas laikposmam paredzētā finansējuma ir jāpiešķir 2050. gada ceļvedī noteikto mērķu izpildei;

| 113. | norāda, ka, ņemot vērā zemo oglekļa cenu, ETS kvotu izsole nedos cerētos līdzekļus ieguldījumiem klimata jomā; atgādina, ka vismaz 50 % no izsoles ieņēmumiem no jauna jāiegulda pasākumos klimata jomā gan ES, gan jaunattīstības valstīs, un mudina Komisiju aktīvi uzraudzīt, kā dalībvalstis šādus ieņēmumus izlieto, un katru gadu par to ziņot Parlamentam; aicina dalībvalstis aktīvi izmantot izsoles ieņēmumus, lai veicinātu pētniecību, izstrādi un inovācijas nolūkā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu ilgtermiņā; |
| --- | --- |

113.

norāda, ka, ņemot vērā zemo oglekļa cenu, ETS kvotu izsole nedos cerētos līdzekļus ieguldījumiem klimata jomā; atgādina, ka vismaz 50 % no izsoles ieņēmumiem no jauna jāiegulda pasākumos klimata jomā gan ES, gan jaunattīstības valstīs, un mudina Komisiju aktīvi uzraudzīt, kā dalībvalstis šādus ieņēmumus izlieto, un katru gadu par to ziņot Parlamentam; aicina dalībvalstis aktīvi izmantot izsoles ieņēmumus, lai veicinātu pētniecību, izstrādi un inovācijas nolūkā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu ilgtermiņā;

| 114. | aicina Komisiju no 2013. gada apkopot informāciju par ETS kvotu izsolē gūto līdzekļu izmantošanu un katru gadu publicēt ziņojumu, izvērtējot, cik lielā mērā katra dalībvalsts izmanto šādus līdzekļus, lai veicinātu tehnoloģiju ar zemu oglekļa emisiju līmeni un citu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinošu paņēmienu izstrādi; |
| --- | --- |

114.

aicina Komisiju no 2013. gada apkopot informāciju par ETS kvotu izsolē gūto līdzekļu izmantošanu un katru gadu publicēt ziņojumu, izvērtējot, cik lielā mērā katra dalībvalsts izmanto šādus līdzekļus, lai veicinātu tehnoloģiju ar zemu oglekļa emisiju līmeni un citu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinošu paņēmienu izstrādi;

| 115. | aicina Komisiju ierosināt, lai dalībvalstis daļu no izsoles līdzekļiem paredzētu kā nodrošinājumu papildu ES finansējumam jauninājumu atbalstīšanai, īstenojot SET plānu vai līdzvērtīgas iniciatīvas; |
| --- | --- |

115.

aicina Komisiju ierosināt, lai dalībvalstis daļu no izsoles līdzekļiem paredzētu kā nodrošinājumu papildu ES finansējumam jauninājumu atbalstīšanai, īstenojot SET plānu vai līdzvērtīgas iniciatīvas;

| 116. | aicina Komisiju veikt izpēti un apsvērt papildu novatoriskus finansējuma avotus, tostarp iespēju izmantot Reģionālās attīstības fonda līdzekļus, lai arī turpmāk veicinātu tehnoloģiju ar zemu oglekļa līmeni izstrādi un piemērošanu; |
| --- | --- |

116.

aicina Komisiju veikt izpēti un apsvērt papildu novatoriskus finansējuma avotus, tostarp iespēju izmantot Reģionālās attīstības fonda līdzekļus, lai arī turpmāk veicinātu tehnoloģiju ar zemu oglekļa līmeni izstrādi un piemērošanu;

| 117. | uzsver, ka saistībā ar ceļvedi steidzami jārisina videi kaitīgo subsīdiju problēma; prasa saskaņoti rīkoties, lai līdz 2020. gadam identificētu visas videi kaitīgās subsīdijas un tās pakāpeniski likvidētu, tā atbalstot budžeta konsolidāciju un pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku; aicina Komisiju līdz 2013. gada beigām publicēt paziņojumu par to, kā ES budžets ir izmantots, tieši vai ar dalībvalstu starpniecību nodrošinot finansiālo atbalstu pasākumiem, kas ir pretrunā ar Zema oglekļa satura ekonomikas ceļveža mērķiem; |
| --- | --- |

117.

uzsver, ka saistībā ar ceļvedi steidzami jārisina videi kaitīgo subsīdiju problēma; prasa saskaņoti rīkoties, lai līdz 2020. gadam identificētu visas videi kaitīgās subsīdijas un tās pakāpeniski likvidētu, tā atbalstot budžeta konsolidāciju un pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku; aicina Komisiju līdz 2013. gada beigām publicēt paziņojumu par to, kā ES budžets ir izmantots, tieši vai ar dalībvalstu starpniecību nodrošinot finansiālo atbalstu pasākumiem, kas ir pretrunā ar Zema oglekļa satura ekonomikas ceļveža mērķiem;

| 118. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt to, ka straujāk tiek īstenota G20 valstu vienošanās par fosilā kurināmā subsīdiju atcelšanu; uzsver, ka šīs vienošanās īstenošana ir jākoordinē starptautiski, lai panāktu vēlamo rezultātu; |
| --- | --- |

118.

aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt to, ka straujāk tiek īstenota G20 valstu vienošanās par fosilā kurināmā subsīdiju atcelšanu; uzsver, ka šīs vienošanās īstenošana ir jākoordinē starptautiski, lai panāktu vēlamo rezultātu;

Papildu pasākumi

| 119. | aicina Komisiju līdz 2012. gada beigām izvirzīt vērienīgus priekšlikumus metāna, melnā oglekļa un F-gāzu emisiju samazināšanai; |
| --- | --- |

119.

aicina Komisiju līdz 2012. gada beigām izvirzīt vērienīgus priekšlikumus metāna, melnā oglekļa un F-gāzu emisiju samazināšanai;

| 120. | atgādina, ka ar koksni var aizstāt materiālus, kas rada lielas oglekļa emisijas, cita starpā arī būvniecības nozarē, un aicina izveidot skaidru ilgtspējīgi iegūtas koksnes izmantošanas hierarhiju, lai nodrošinātu atbilstību klimata un energoefektivitātes mērķiem; uzskata, ka ilgtspējīgu bioenerģiju var iegūt no atkritumiem, atsevišķām atliekām un rūpniecības blakusproduktiem, ja tiek izveidoti pietiekami aizsardzības līdzekļi, kas novērš oglekļa zudumu no augsnes un bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, kā arī netiešās emisijas, kas rodas, aizstājot citus tā paša materiāla izmantošanas veidus; |
| --- | --- |

120.

atgādina, ka ar koksni var aizstāt materiālus, kas rada lielas oglekļa emisijas, cita starpā arī būvniecības nozarē, un aicina izveidot skaidru ilgtspējīgi iegūtas koksnes izmantošanas hierarhiju, lai nodrošinātu atbilstību klimata un energoefektivitātes mērķiem; uzskata, ka ilgtspējīgu bioenerģiju var iegūt no atkritumiem, atsevišķām atliekām un rūpniecības blakusproduktiem, ja tiek izveidoti pietiekami aizsardzības līdzekļi, kas novērš oglekļa zudumu no augsnes un bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, kā arī netiešās emisijas, kas rodas, aizstājot citus tā paša materiāla izmantošanas veidus;

| 121. | atgādina, ka būvniecība būtiski ietekmē vidi, patērējot lielu daudzumu neatjaunojamu dabas resursu un enerģijas un radot ievērojamas oglekļa dioksīda emisijas; atgādina, ka, izmantojot atjaunojamus būvmateriālus, samazinās dabas resursu patēriņš un videi radītais kaitējums; tādēļ mudina Komisiju vairāk ņemt vērā būvmateriālu zemo emisiju līmeni un energoefektivitāti visā to dzīves ciklā un veicināt ekoloģiski ilgtspējīgu, atjaunojamu un zema emisiju līmeņa materiālu, piemēram, koksnes, izmantošanu būvniecībā; atgādina, ka koks augšanas procesā piesaista oglekli, tādēļ koksne ir oglekļa emisiju ziņā neitrāls materiāls; |
| --- | --- |

121.

atgādina, ka būvniecība būtiski ietekmē vidi, patērējot lielu daudzumu neatjaunojamu dabas resursu un enerģijas un radot ievērojamas oglekļa dioksīda emisijas; atgādina, ka, izmantojot atjaunojamus būvmateriālus, samazinās dabas resursu patēriņš un videi radītais kaitējums; tādēļ mudina Komisiju vairāk ņemt vērā būvmateriālu zemo emisiju līmeni un energoefektivitāti visā to dzīves ciklā un veicināt ekoloģiski ilgtspējīgu, atjaunojamu un zema emisiju līmeņa materiālu, piemēram, koksnes, izmantošanu būvniecībā; atgādina, ka koks augšanas procesā piesaista oglekli, tādēļ koksne ir oglekļa emisiju ziņā neitrāls materiāls;

*

* *

| 122. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

122.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/88 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/88

---

Ceturtdiena, 2012. gada 15. martsDiskriminējošas tīmekļa vietnes un valdību reakcija

P7_TA(2012)0087

Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par diskriminējošām tīmekļa vietnēm un valdību reakcijām (2012/2554(RSP))

2013/C 251 E/14

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 4. un 6. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2., 3.,4., 9., 10., 18., 19., 20., 21., 26., 45., 49., 56., 67., 83. un 258. pantu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECHR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 4. un 6. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2., 3.,4., 9., 10., 18., 19., 20., 21., 26., 45., 49., 56., 67., 83. un 258. pantu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECHR),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (3),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces V Redingas 2012. gada 11. februāra paziņojumu par PVV tīmekļa vietni (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces V Redingas 2012. gada 11. februāra paziņojumu par PVV tīmekļa vietni (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2012. gada februāra sākumā Nīderlandes Brīvības partija (PVV) izveidoja palīdzības tīmekļa vietni internetā ar nosaukumu „Meldpunt Midden en Oost Europeanen”, aicinot cilvēkus ziņot par sūdzībām, kas saistītas ar Viduseiropas un Austrumeiropas dalībvalstu valstspiederīgo, īpaši poļu, rumāņu un bulgāru, „darbaspēka masveida migrāciju”; tā kā cilvēkiem jo īpaši tiek jautāts, vai viņi ir sastapušies ar jebkādām problēmām, kas saistītas ar antisociālu izturēšanos, un vai viņi ir zaudējuši darbu, jo viņu vietā pieņemti kādas no minēto valstu pilsoņiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2012. gada februāra sākumā Nīderlandes Brīvības partija (PVV) izveidoja palīdzības tīmekļa vietni internetā ar nosaukumu „Meldpunt Midden en Oost Europeanen”, aicinot cilvēkus ziņot par sūdzībām, kas saistītas ar Viduseiropas un Austrumeiropas dalībvalstu valstspiederīgo, īpaši poļu, rumāņu un bulgāru, „darbaspēka masveida migrāciju”; tā kā cilvēkiem jo īpaši tiek jautāts, vai viņi ir sastapušies ar jebkādām problēmām, kas saistītas ar antisociālu izturēšanos, un vai viņi ir zaudējuši darbu, jo viņu vietā pieņemti kādas no minēto valstu pilsoņiem;

| B. | tā kā pilsoņu brīva pārvietošanās Eiropas Savienībā ir nostiprināta LESD 21. pantā un strādājošo brīva pārvietošanās Eiropas Savienībā ir nostiprināta LESD 45. pantā; |
| --- | --- |

B.

tā kā pilsoņu brīva pārvietošanās Eiropas Savienībā ir nostiprināta LESD 21. pantā un strādājošo brīva pārvietošanās Eiropas Savienībā ir nostiprināta LESD 45. pantā;

| C. | tā kā tiesības uz aizsardzību pret diskrimināciju tautības dēļ ir nostiprināta LESD 18. pantā, bet aizsardzība pret diskrimināciju rases vai etniskās izcelsmes dēļ — LESD 10. pantā; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiesības uz aizsardzību pret diskrimināciju tautības dēļ ir nostiprināta LESD 18. pantā, bet aizsardzība pret diskrimināciju rases vai etniskās izcelsmes dēļ — LESD 10. pantā;

| D. | tā kā tiesības uz domas brīvību ir nostiprinātas Pamattiesību hartas 10. pantā, bet vārda brīvība ir nostiprināta tās 11. pantā; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiesības uz domas brīvību ir nostiprinātas Pamattiesību hartas 10. pantā, bet vārda brīvība ir nostiprināta tās 11. pantā;

| E. | tā kā Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā demokrātija un tiesiskums, kā noteikts LES 2. pantā, un cilvēktiesību un brīvību nepārprotamu ievērošanu, kā ir īpaši izcelts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un ECHR, |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā demokrātija un tiesiskums, kā noteikts LES 2. pantā, un cilvēktiesību un brīvību nepārprotamu ievērošanu, kā ir īpaši izcelts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un ECHR,

| F. | tā kā dalībvalstīm ir pienākums pret visiem pilsoņiem nodrošināt, ka viņi netiek diskriminēti vai apzīmogoti ar aizspriedumiem, dzīvojot un strādājot Eiropā; |
| --- | --- |

F.

tā kā dalībvalstīm ir pienākums pret visiem pilsoņiem nodrošināt, ka viņi netiek diskriminēti vai apzīmogoti ar aizspriedumiem, dzīvojot un strādājot Eiropā;

| G. | tā kā PVV izveidotā palīdzības tīmekļa vietne atklāti kūda pret strādājošiem no Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, kas ir Eiropas Savienības pilsoņi, un rada šķelšanos starp kopienām Nīderlandes sabiedrībā; |
| --- | --- |

G.

tā kā PVV izveidotā palīdzības tīmekļa vietne atklāti kūda pret strādājošiem no Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, kas ir Eiropas Savienības pilsoņi, un rada šķelšanos starp kopienām Nīderlandes sabiedrībā;

| H. | tā kā PVV tīmekļa vietne vēršas pret personu brīvu pārvietošanos un tiesībām uz nediskriminēšanu, kas balstītas uz Direktīvu 2004/38/EK un attiecīgajiem Līguma pantiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā PVV tīmekļa vietne vēršas pret personu brīvu pārvietošanos un tiesībām uz nediskriminēšanu, kas balstītas uz Direktīvu 2004/38/EK un attiecīgajiem Līguma pantiem;

| I. | tā kā Nīderlandes valdība ir parakstījusi parlamentārā atbalsta nolīgumu ar PVV un tādējādi var rēķināties ar vairākumu Nīderlandes parlamentā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Nīderlandes valdība ir parakstījusi parlamentārā atbalsta nolīgumu ar PVV un tādējādi var rēķināties ar vairākumu Nīderlandes parlamentā;

| J. | tā kā Nīderlandes valdība līdz šim oficiāli nav nosodījusi PVV izveidoto palīdzības tīmekļa vietni; |
| --- | --- |

J.

tā kā Nīderlandes valdība līdz šim oficiāli nav nosodījusi PVV izveidoto palīdzības tīmekļa vietni;

| K. | tā kā šīs palīdzības tīmekļa vietnes izveidošana aizsāka kvēlas debates Nīderlandē un daudzas politiskās partijas, plašsaziņas līdzekļi, MVU un citu uzņēmumu vadītāji, pilsoniskās sabiedrības līderi un atsevišķi pilsoņi ir nosodījuši PVV iniciatīvu; tā kā ir ierosinātas daudzas pretējas iniciatīvas, piemēram, tīmekļa vietne, kurā var ziņot par pozitīvu pieredzi ar cilvēkiem no Polijas; |
| --- | --- |

K.

tā kā šīs palīdzības tīmekļa vietnes izveidošana aizsāka kvēlas debates Nīderlandē un daudzas politiskās partijas, plašsaziņas līdzekļi, MVU un citu uzņēmumu vadītāji, pilsoniskās sabiedrības līderi un atsevišķi pilsoņi ir nosodījuši PVV iniciatīvu; tā kā ir ierosinātas daudzas pretējas iniciatīvas, piemēram, tīmekļa vietne, kurā var ziņot par pozitīvu pieredzi ar cilvēkiem no Polijas;

| L. | tā kā Viduseiropas un Austrumeiropas valstu vēstnieki Nīderlandē ir stingri protestējuši pret šo tīmekļa vietni, izklāstot, ka tā „Nīderlandes sabiedrībā veicina negatīvu priekšstatu par atsevišķām ES pilsoņu grupām”; |
| --- | --- |

L.

tā kā Viduseiropas un Austrumeiropas valstu vēstnieki Nīderlandē ir stingri protestējuši pret šo tīmekļa vietni, izklāstot, ka tā „Nīderlandes sabiedrībā veicina negatīvu priekšstatu par atsevišķām ES pilsoņu grupām”;

| M. | tā kā saskaņā ar jaunākajiem Roterdamas Erasmus universitātes veiktajiem pētījumiem (5) viesstrādnieki no Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm dod nozīmīgu ieguldījumu Nīderlandes ekonomikas attīstībā un Nīderlandes darba tirgū; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar jaunākajiem Roterdamas Erasmus universitātes veiktajiem pētījumiem (5) viesstrādnieki no Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm dod nozīmīgu ieguldījumu Nīderlandes ekonomikas attīstībā un Nīderlandes darba tirgū;

| N. | tā kā Nīderlandes valdības politikā paredzētās saistības attiecībā uz Eiropas integrāciju iepriekšējos gados ir ievērojami samazinājušās, kā to ir parādījusi pašreizējās Nīderlandes valdības nostāja jautājumos kā, piemēram, Šengenas nolīguma darbības jomas paplašināšana un strādājošo brīva pārvietošanās; |
| --- | --- |

N.

tā kā Nīderlandes valdības politikā paredzētās saistības attiecībā uz Eiropas integrāciju iepriekšējos gados ir ievērojami samazinājušās, kā to ir parādījusi pašreizējās Nīderlandes valdības nostāja jautājumos kā, piemēram, Šengenas nolīguma darbības jomas paplašināšana un strādājošo brīva pārvietošanās;

| O. | tā kā pastāv reāls risks, ka līdzīgas tiešsaistes tīmekļa vietnes tiek izveidotas citās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

O.

tā kā pastāv reāls risks, ka līdzīgas tiešsaistes tīmekļa vietnes tiek izveidotas citās dalībvalstīs,

| 1. | stingri nosoda PVV izveidoto tīmekļa vietni, jo tā ir pretrunā ar Eiropas pamatvērtībām par cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu un riskē iznīcināt Savienības pašus pamatus, ko veido plurālisms, nediskriminēšana, iecietība, taisnīgums, solidaritāte un pārvietošanās brīvība; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda PVV izveidoto tīmekļa vietni, jo tā ir pretrunā ar Eiropas pamatvērtībām par cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu un riskē iznīcināt Savienības pašus pamatus, ko veido plurālisms, nediskriminēšana, iecietība, taisnīgums, solidaritāte un pārvietošanās brīvība;

| 2. | uzskata, ka PVV palīdzības tīmekļa vietnes kā iniciatīvas ar ļaunprātīgiem nodomiem mērķis ir radīt šķelšanos sabiedrībā un iegūt politisku labumu, kaitējot strādājošiem no Viduseiropas un Austrumeiropas; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka PVV palīdzības tīmekļa vietnes kā iniciatīvas ar ļaunprātīgiem nodomiem mērķis ir radīt šķelšanos sabiedrībā un iegūt politisku labumu, kaitējot strādājošiem no Viduseiropas un Austrumeiropas;

| 3. | neatlaidīgi aicina ministru prezidentu M. Rutti Nīderlandes valdības vārdā nosodīt šo bēdīgo iniciatīvu un norobežoties no tās; turklāt uzsver Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pienākumu garantēt tiesības uz brīvu pārvietošanos un nediskriminēšanu un tālab aicina Eiropadomi oficiāli nosodīt PVV palīdzības tīmekļa vietni, jo tā apdraud šīs tiesības un vēršas pret Eiropas vērtībām un principiem; |
| --- | --- |

3.

neatlaidīgi aicina ministru prezidentu M. Rutti Nīderlandes valdības vārdā nosodīt šo bēdīgo iniciatīvu un norobežoties no tās; turklāt uzsver Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pienākumu garantēt tiesības uz brīvu pārvietošanos un nediskriminēšanu un tālab aicina Eiropadomi oficiāli nosodīt PVV palīdzības tīmekļa vietni, jo tā apdraud šīs tiesības un vēršas pret Eiropas vērtībām un principiem;

| 4. | mudina Nīderlandes valdību apzināti neignorēt Brīvības partijas politiku, kura ir pretrunā ar ES pamatvērtībām; |
| --- | --- |

4.

mudina Nīderlandes valdību apzināti neignorēt Brīvības partijas politiku, kura ir pretrunā ar ES pamatvērtībām;

| 5. | aicina Nīderlandes varas iestādes izmeklēt, vai šī iniciatīva ir izraisījusi kūdīšanu uz naidu un diskrimināciju; |
| --- | --- |

5.

aicina Nīderlandes varas iestādes izmeklēt, vai šī iniciatīva ir izraisījusi kūdīšanu uz naidu un diskrimināciju;

| 6. | uzsver, ka strādājošie no valstīm, kas ES pievienojās laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam, ir pozitīvi ietekmējuši dalībvalstu ekonomiku un nav izraisījuši nopietnus traucējumus to darba tirgos, toties ir devuši ievērojamu ieguldījumu noturīgā ekonomikas izaugsmē ES; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka strādājošie no valstīm, kas ES pievienojās laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam, ir pozitīvi ietekmējuši dalībvalstu ekonomiku un nav izraisījuši nopietnus traucējumus to darba tirgos, toties ir devuši ievērojamu ieguldījumu noturīgā ekonomikas izaugsmē ES;

| 7. | aicina Nīderlandes valdību sniegt ātru atbildi uz Komisijas nosūtītajām vēstulēm par tiesību aktiem, attiecībā uz kuriem pastāv aizdomas, ka ar tiem tiek pārkāpta Direktīva 2004/38/EK par ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, un ņemt vērā Parlamenta rezolūcijās minētās prasības; |
| --- | --- |

7.

aicina Nīderlandes valdību sniegt ātru atbildi uz Komisijas nosūtītajām vēstulēm par tiesību aktiem, attiecībā uz kuriem pastāv aizdomas, ka ar tiem tiek pārkāpta Direktīva 2004/38/EK par ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, un ņemt vērā Parlamenta rezolūcijās minētās prasības;

| 8. | aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai apturētu ksenofobiskas attieksmes izplatīšanos, piemēram, tādas, kas pausta minētajā tīmekļa vietnē, un visās dalībvalstīs nodrošināt efektīvu pamatlēmuma par rasismu un ksenofobiju īstenošanu; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai apturētu ksenofobiskas attieksmes izplatīšanos, piemēram, tādas, kas pausta minētajā tīmekļa vietnē, un visās dalībvalstīs nodrošināt efektīvu pamatlēmuma par rasismu un ksenofobiju īstenošanu;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

(2)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

(3)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(4)  http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/reding/multimedia/news/2012/02/20120211_en.htm

(5)  Arbeidsmigranten uit Polen, Roemenie en Bulgarije in Den Haag. Sociale leefsituatie, arbeidpositie en toekomstperspectief, Prof. Gotfried Engbersen, Afdeling Sociologie Universiteit Rotterdam.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/91 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/91

---

Ceturtdiena, 2012. gada 15. martsKrievijas prezidenta vēlēšanu rezultāti

P7_TA(2012)0088

Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par Krievijas prezidenta vēlēšanu rezultātiem (2012/2573(RSP))

2013/C 251 E/15

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas Partnerības un sadarbības nolīgumu, kurš stājās spēkā 1997. gadā un ir pagarināts līdz brīdim, kad to aizstās jauns nolīgums, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas Partnerības un sadarbības nolīgumu, kurš stājās spēkā 1997. gadā un ir pagarināts līdz brīdim, kad to aizstās jauns nolīgums,

| — | ņemot vērā notiekošās sarunas par jaunu nolīgumu, kurš paredzētu jaunu visaptverošu satvaru ES un Krievijas attiecībām, kā arī 2010. gadā sākto Partnerību modernizācijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā notiekošās sarunas par jaunu nolīgumu, kurš paredzētu jaunu visaptverošu satvaru ES un Krievijas attiecībām, kā arī 2010. gadā sākto Partnerību modernizācijai,

| — | ņemot vērā iepriekšējos ziņojumus un rezolūcijas par Krieviju, īpaši 2012. gada 16. februāra rezolūciju par gaidāmajām prezidenta vēlēšanām Krievijā (1), 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Valsts domes vēlēšanām (2), īpaši tajā pausto kritiku par Valsts domes vēlēšanu organizēšanu, un 2011. gada 7. jūlija gatavošanos 2011. gada decembrī gaidāmajām Krievijas Valsts domes vēlēšanām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējos ziņojumus un rezolūcijas par Krieviju, īpaši 2012. gada 16. februāra rezolūciju par gaidāmajām prezidenta vēlēšanām Krievijā (1), 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Valsts domes vēlēšanām (2), īpaši tajā pausto kritiku par Valsts domes vēlēšanu organizēšanu, un 2011. gada 7. jūlija gatavošanos 2011. gada decembrī gaidāmajām Krievijas Valsts domes vēlēšanām (3),

| — | ņemot vērā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja, EDSO Parlamentārās asamblejas un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2012. gada 5. marta kopīgo paziņojumu par sākotnējiem konstatējumiem un secinājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja, EDSO Parlamentārās asamblejas un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2012. gada 5. marta kopīgo paziņojumu par sākotnējiem konstatējumiem un secinājumiem,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 4. marta paziņojumu par 2012. gada 4. martā notikušajām Krievijas prezidenta vēlēšanām, viņas 2011. gada 14. decembra runu ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē Strasbūrā un 2012. gada 1. februāra runu Briselē par politisko situāciju Krievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 4. marta paziņojumu par 2012. gada 4. martā notikušajām Krievijas prezidenta vēlēšanām, viņas 2011. gada 14. decembra runu ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē Strasbūrā un 2012. gada 1. februāra runu Briselē par politisko situāciju Krievijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES kā Krievijas stratēģiskā partnere un kaimiņiene ar īpašu interesi sekoja līdzi vēlēšanu norisei, publiskajām debatēm un plašajām protesta akcijām, kas tika rīkotas saistībā ar Valsts domes vēlēšanām 2011. gada decembrī un prezidenta vēlēšanām 2012. gada 4. martā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES kā Krievijas stratēģiskā partnere un kaimiņiene ar īpašu interesi sekoja līdzi vēlēšanu norisei, publiskajām debatēm un plašajām protesta akcijām, kas tika rīkotas saistībā ar Valsts domes vēlēšanām 2011. gada decembrī un prezidenta vēlēšanām 2012. gada 4. martā;

| B. | tā kā joprojām nopietnas bažas rada Krievijas Federācijā vērojamās tendences attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību, kā arī vispārpieņemtu demokrātisku principu, vēlēšanu normu un prakses ievērošanu; tā kā Krievijas Federācija ir pilntiesīga Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas dalībvalsts un līdz ar to ir apņēmusies īstenot demokrātijas principus un ievērot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

B.

tā kā joprojām nopietnas bažas rada Krievijas Federācijā vērojamās tendences attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību, kā arī vispārpieņemtu demokrātisku principu, vēlēšanu normu un prakses ievērošanu; tā kā Krievijas Federācija ir pilntiesīga Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas dalībvalsts un līdz ar to ir apņēmusies īstenot demokrātijas principus un ievērot cilvēktiesības;

| C. | tā kā 2011. gada 12. aprīlī Eiropas Cilvēktiesību tiesa pieņēma nelabvēlīgu spriedumu par politisko partiju apgrūtinošo reģistrācijas procedūru Krievijā, kura neatbilst Eiropas Padomes un EDSO noteiktajiem vēlēšanu standartiem; tā kā, ierobežojot politisko partiju un kandidātu reģistrāciju, Krievijā tiek ierobežota politiskā konkurence un plurālisms; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2011. gada 12. aprīlī Eiropas Cilvēktiesību tiesa pieņēma nelabvēlīgu spriedumu par politisko partiju apgrūtinošo reģistrācijas procedūru Krievijā, kura neatbilst Eiropas Padomes un EDSO noteiktajiem vēlēšanu standartiem; tā kā, ierobežojot politisko partiju un kandidātu reģistrāciju, Krievijā tiek ierobežota politiskā konkurence un plurālisms;

| D. | tā kā, neraugoties uz dažām nesenajām ierosmēm uzlabot vēlēšanu likumus, vispārējie noteikumi vēl arvien ir pārāk sarežģīti un dažos gadījumos neskaidri un tas izraisa juridiskā pamata nekonsekventu piemērošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā, neraugoties uz dažām nesenajām ierosmēm uzlabot vēlēšanu likumus, vispārējie noteikumi vēl arvien ir pārāk sarežģīti un dažos gadījumos neskaidri un tas izraisa juridiskā pamata nekonsekventu piemērošanu;

| E. | tā kā Krievijas varas iestādes ir mēģinājušas diskreditēt NVO, kuras bija iesaistījušās vēlēšanu novērošanā, un jo īpaši „Golos”, kuru izlika no galvenajiem birojiem Maskavā un pakļāva plašsaziņas līdzekļu kampaņai, kas bija vērsta uz tās reputācijas graušanu, un kuras reģionālajos birojos tika uzsāktas izmeklēšanas saistībā ar nodokļiem; tā kā tika izdarīts ievērojams spiediens arī uz neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Krievijas varas iestādes ir mēģinājušas diskreditēt NVO, kuras bija iesaistījušās vēlēšanu novērošanā, un jo īpaši „Golos”, kuru izlika no galvenajiem birojiem Maskavā un pakļāva plašsaziņas līdzekļu kampaņai, kas bija vērsta uz tās reputācijas graušanu, un kuras reģionālajos birojos tika uzsāktas izmeklēšanas saistībā ar nodokļiem; tā kā tika izdarīts ievērojams spiediens arī uz neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem;

| F. | tā kā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja, EDSO Parlamentārās asamblejas un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2012. gada 5. marta kopīgajā paziņojumā par sākotnējiem konstatējumiem un secinājumiem ir teikts, ka vēlēšanu process nav bijis brīvs un godīgs, jo tas bijis organizēts tā, lai viens kandidāts gūtu ievērojamas priekšrocības, proti, ir bijuši denunciācijas gadījumi kandidātu reģistrācijas procesā attiecībā uz iespējamajiem konkurējošajiem kandidātiem, nevienlīdzīgs un neobjektīvs atspoguļojums plašsaziņas līdzekļos un valsts līdzekļi izmantoti viena kandidāta atbalstīšanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja, EDSO Parlamentārās asamblejas un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2012. gada 5. marta kopīgajā paziņojumā par sākotnējiem konstatējumiem un secinājumiem ir teikts, ka vēlēšanu process nav bijis brīvs un godīgs, jo tas bijis organizēts tā, lai viens kandidāts gūtu ievērojamas priekšrocības, proti, ir bijuši denunciācijas gadījumi kandidātu reģistrācijas procesā attiecībā uz iespējamajiem konkurējošajiem kandidātiem, nevienlīdzīgs un neobjektīvs atspoguļojums plašsaziņas līdzekļos un valsts līdzekļi izmantoti viena kandidāta atbalstīšanai;

| G. | tā kā vairākās demonstrācijās kopš 2011. gada 4. decembra Valsts domes vēlēšanām Krievijas iedzīvotāji ir pauduši vēlmi pēc lielākas demokrātijas un vēlēšanu sistēmas visaptverošas reformas, turklāt īpaši aktīvi bijuši tā sauktie „baltās lentes” protestētāji, |
| --- | --- |

G.

tā kā vairākās demonstrācijās kopš 2011. gada 4. decembra Valsts domes vēlēšanām Krievijas iedzīvotāji ir pauduši vēlmi pēc lielākas demokrātijas un vēlēšanu sistēmas visaptverošas reformas, turklāt īpaši aktīvi bijuši tā sauktie „baltās lentes” protestētāji,

| 1. | norāda uz prezidenta vēlēšanu rezultātiem saistībā ar EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja sākotnējiem secinājumiem, kā arī uz vietējo novērošanas organizāciju, piemēram, „Golos”, „Graždaņin nabļudateļ”, „Balsotāju līgas” un politisko partiju pārstāvju, konstatējumiem; |
| --- | --- |

1.

norāda uz prezidenta vēlēšanu rezultātiem saistībā ar EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja sākotnējiem secinājumiem, kā arī uz vietējo novērošanas organizāciju, piemēram, „Golos”, „Graždaņin nabļudateļ”, „Balsotāju līgas” un politisko partiju pārstāvju, konstatējumiem;

| 2. | uzsver, pilnībā atbalstot modernizācijas programmu, kurā ir iekļauts arī dialogs par ekonomikas un politiskajām reformām, lai izveidotu un īstenotu reformas pastāvošo trūkumu novēršanai, ka attiecībām ar Krieviju ir jāpieiet kritiski; |
| --- | --- |

2.

uzsver, pilnībā atbalstot modernizācijas programmu, kurā ir iekļauts arī dialogs par ekonomikas un politiskajām reformām, lai izveidotu un īstenotu reformas pastāvošo trūkumu novēršanai, ka attiecībām ar Krieviju ir jāpieiet kritiski;

| 3. | pauž asu kritiku par trūkumiem un pārkāpumiem šo vēlēšanu sagatavošanā un norisē un par to, ka vēlētājiem bija ierobežota izvēle; uzsver, ka Krievijas raidorganizācijas pirmsvēlēšanu kampaņas laikā nenodrošināja līdzsvarotu atspoguļojumu visiem kandidātiem un ka tas ir pretrunā ar juridiskajām prasībām; atzinīgi vērtē sabiedrības aktīvo iesaistīšanos kampaņās un aicina veikt visaptverošu un pārredzamu visu atklāto pārkāpumu analīzi un ieviest, pastiprināt un īstenot demokrātiskos noteikumus nākamajām vēlēšanām; nosoda desmitiem protestētāju aizturēšanu Krievijā demonstrāciju laikā; |
| --- | --- |

3.

pauž asu kritiku par trūkumiem un pārkāpumiem šo vēlēšanu sagatavošanā un norisē un par to, ka vēlētājiem bija ierobežota izvēle; uzsver, ka Krievijas raidorganizācijas pirmsvēlēšanu kampaņas laikā nenodrošināja līdzsvarotu atspoguļojumu visiem kandidātiem un ka tas ir pretrunā ar juridiskajām prasībām; atzinīgi vērtē sabiedrības aktīvo iesaistīšanos kampaņās un aicina veikt visaptverošu un pārredzamu visu atklāto pārkāpumu analīzi un ieviest, pastiprināt un īstenot demokrātiskos noteikumus nākamajām vēlēšanām; nosoda desmitiem protestētāju aizturēšanu Krievijā demonstrāciju laikā;

| 4. | aicina prezidentu D. Medvedjevu pāriet no vārdiem pie darbiem un nodrošināt, ka tiek īstenotas nepieciešamās politiskās sistēmas reformas, sagaida, ka jaunais Krievijas prezidents būs gatavs šīs reformas turpināt, tostarp veikt tik ļoti nepieciešamo politisko partiju reģistrācijas noteikumu vienkāršošanu; aicina nopietni apņemties risināt arī problēmas plašsaziņas līdzekļu brīvības, pulcēšanās un vārda brīvības jomā; atkārtoti apliecina ES gatavību sadarboties ar Krieviju, cita starpā piedaloties Partnerībā modernizācijai, lai uzlabotu cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanu, šajā sakarībā par būtisku jautājumu uzskatot politieslodzīto atbrīvošanu, un neatkarīgas tiesiskuma sistēmas efektivitāti Krievijā; |
| --- | --- |

4.

aicina prezidentu D. Medvedjevu pāriet no vārdiem pie darbiem un nodrošināt, ka tiek īstenotas nepieciešamās politiskās sistēmas reformas, sagaida, ka jaunais Krievijas prezidents būs gatavs šīs reformas turpināt, tostarp veikt tik ļoti nepieciešamo politisko partiju reģistrācijas noteikumu vienkāršošanu; aicina nopietni apņemties risināt arī problēmas plašsaziņas līdzekļu brīvības, pulcēšanās un vārda brīvības jomā; atkārtoti apliecina ES gatavību sadarboties ar Krieviju, cita starpā piedaloties Partnerībā modernizācijai, lai uzlabotu cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanu, šajā sakarībā par būtisku jautājumu uzskatot politieslodzīto atbrīvošanu, un neatkarīgas tiesiskuma sistēmas efektivitāti Krievijā;

| 5. | mudina Krievijas iestādes un politiskās partijas, kas ir pārstāvētas Valsts domē, iesaistīties konstruktīvā dialogā ar protestētājiem, kuri iestājas par demokrātiju, un opozīciju, lai varētu īstenot visaptverošu reformu un nodrošināt pārredzamību un demokrātiju; aicina jaunievēlēto prezidentu Vladimiru Putinu atteikties no naidīgiem izteikumiem, kas vērsti pret protestētājiem, un iesaistīties patiesā dialogā ar viņiem, lai apspriestu valsts nākotni; |
| --- | --- |

5.

mudina Krievijas iestādes un politiskās partijas, kas ir pārstāvētas Valsts domē, iesaistīties konstruktīvā dialogā ar protestētājiem, kuri iestājas par demokrātiju, un opozīciju, lai varētu īstenot visaptverošu reformu un nodrošināt pārredzamību un demokrātiju; aicina jaunievēlēto prezidentu Vladimiru Putinu atteikties no naidīgiem izteikumiem, kas vērsti pret protestētājiem, un iesaistīties patiesā dialogā ar viņiem, lai apspriestu valsts nākotni;

| 6. | mudina dažādās demokrātiskās opozīcijas grupas Krievijā ciešāk saliedēties ap pozitīvu politisko reformu programmu, tādējādi piedāvājot Krievijas pilsoņiem dzīvotspējīgu alternatīvu; |
| --- | --- |

6.

mudina dažādās demokrātiskās opozīcijas grupas Krievijā ciešāk saliedēties ap pozitīvu politisko reformu programmu, tādējādi piedāvājot Krievijas pilsoņiem dzīvotspējīgu alternatīvu;

| 7. | atzinīgi vērtē prezidenta Dmitrija Medvedjeva lēmumu, ar ko uzdod ģenerālprokuroram izmeklēt 32 krimināllietu likumību, tostarp Mihaila Hodorkovska ieslodzījumu; aicina jaunievēlēto prezidentu Vladimiru Putinu pieņemt līdzīgu lēmumu par Sergeja Magņitska lietas pārskatīšanu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē prezidenta Dmitrija Medvedjeva lēmumu, ar ko uzdod ģenerālprokuroram izmeklēt 32 krimināllietu likumību, tostarp Mihaila Hodorkovska ieslodzījumu; aicina jaunievēlēto prezidentu Vladimiru Putinu pieņemt līdzīgu lēmumu par Sergeja Magņitska lietas pārskatīšanu;

| 8. | norāda, ka Valsts domes sākotnēji apstiprinātie prezidenta vēlēšanu likumprojekti paredzēja visaptverošas izmaiņas politiskajā sistēmā, tostarp politisko partiju reģistrācijas noteikumu vienkāršošanu, dodot tām lielākas iespējas piedalīties vēlēšanās; mudina Valsts domi, ņemt vērā nereģistrēto partiju kopīgi iesniegtos grozījumus, kad tā pieņems nepieciešamos tiesību aktus; sagaida, ka visas puses pirms jaunievēlētā prezidenta inaugurācijas izmantos iespēju pieņemt lēmumu par visaptverošu reformu paketi, tostarp vēlēšanu likuma grozījumiem; pauž lielas cerības, ka D. Medvedjeva vadītās darba grupas reformu priekšlikumi tiks sekmīgi un pilnībā īstenoti; pauž pārliecību, ka jauns vēlēšanu likums un opozīcijas politisko partiju reģistrācija kalpotu par pamatu brīvām un taisnīgām Valsts domes vēlēšanām; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka Valsts domes sākotnēji apstiprinātie prezidenta vēlēšanu likumprojekti paredzēja visaptverošas izmaiņas politiskajā sistēmā, tostarp politisko partiju reģistrācijas noteikumu vienkāršošanu, dodot tām lielākas iespējas piedalīties vēlēšanās; mudina Valsts domi, ņemt vērā nereģistrēto partiju kopīgi iesniegtos grozījumus, kad tā pieņems nepieciešamos tiesību aktus; sagaida, ka visas puses pirms jaunievēlētā prezidenta inaugurācijas izmantos iespēju pieņemt lēmumu par visaptverošu reformu paketi, tostarp vēlēšanu likuma grozījumiem; pauž lielas cerības, ka D. Medvedjeva vadītās darba grupas reformu priekšlikumi tiks sekmīgi un pilnībā īstenoti; pauž pārliecību, ka jauns vēlēšanu likums un opozīcijas politisko partiju reģistrācija kalpotu par pamatu brīvām un taisnīgām Valsts domes vēlēšanām;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0054.

(2)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0575.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0335.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/93 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/93

---

Ceturtdiena, 2012. gada 15. martsKazahstāna

P7_TA(2012)0089

Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par Kazahstānu (2012/2553(RSP)

2013/C 251 E/16

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā LES 21. pantā paredzētos vispārīgos noteikumus par Savienības ārējo darbību un LESD 218. pantā izklāstīto starptautisku nolīgumu noslēgšanas kārtību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 21. pantā paredzētos vispārīgos noteikumus par Savienības ārējo darbību un LESD 218. pantā izklāstīto starptautisku nolīgumu noslēgšanas kārtību,

| — | ņemot vērā ES stratēģiju Vidusāzijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģiju Vidusāzijai,

| — | ņemot vērā Kazahstānas un Eiropas Kopienu partnerattiecību un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1999. gadā un jo īpaši tā 2. pantu (sadaļā par vispārīgiem principiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kazahstānas un Eiropas Kopienu partnerattiecību un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1999. gadā un jo īpaši tā 2. pantu (sadaļā par vispārīgiem principiem),

| — | ņemot vērā ES stratēģiju jaunai partnerībai ar Vidusāziju, ko Eiropadome pieņēma 2007. gada 21. un 22. jūnija sanāksmē, kā arī 2008. gada 24. jūnija un 2010. gada 28. jūnija progresa ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģiju jaunai partnerībai ar Vidusāziju, ko Eiropadome pieņēma 2007. gada 21. un 22. jūnija sanāksmē, kā arī 2008. gada 24. jūnija un 2010. gada 28. jūnija progresa ziņojumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 24. maija paziņojumu par Kazahstānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 24. maija paziņojumu par Kazahstānu,

| — | ņemot vērā ES 2011. gada 3. novembra un 22. decembra, kā arī 2012. gada 19. janvāra, 26. janvāra un 9. februāra paziņojumus EDSO Pastāvīgajā padomē par Kazahstānu un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves Ketrinas Eštones 2011. gada 17. decembra paziņojumu par notikumiem Žanaezenā un 2012. gada 17. janvāra paziņojumu par parlamenta vēlēšanām Kazahstānā 2012. gada 15. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2011. gada 3. novembra un 22. decembra, kā arī 2012. gada 19. janvāra, 26. janvāra un 9. februāra paziņojumus EDSO Pastāvīgajā padomē par Kazahstānu un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves Ketrinas Eštones 2011. gada 17. decembra paziņojumu par notikumiem Žanaezenā un 2012. gada 17. janvāra paziņojumu par parlamenta vēlēšanām Kazahstānā 2012. gada 15. janvārī,

| — | ņemot vērā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja vadītās 2012. gada 15. janvāra parlamenta vēlēšanu novērošanas misijas paziņojumu par sākotnējiem konstatējumiem un secinājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja vadītās 2012. gada 15. janvāra parlamenta vēlēšanu novērošanas misijas paziņojumu par sākotnējiem konstatējumiem un secinājumiem,

| — | ņemot vērā EDSO pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā 2012. gada 25. janvāra paziņojumu par stāvokli Kazahstānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā 2012. gada 25. janvāra paziņojumu par stāvokli Kazahstānā,

| — | ņemot vērā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja direktora 2012. gada 1. februāra paziņojumu par represijām pret Kazahstānas opozīciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja direktora 2012. gada 1. februāra paziņojumu par represijām pret Kazahstānas opozīciju,

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES stratēģiju Vidusāzijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES stratēģiju Vidusāzijai (1),

| — | ņemot vērā 23. punktu 2012. gada 16. februāra rezolūcijā par Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 23. punktu 2012. gada 16. februāra rezolūcijā par Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomi (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā gan ES, gan Kazahstāna varētu gūt ievērojamu labumu no plašākas sadarbības un Parlaments šo mērķi atbalsta, vienlaikus uzsverot, ka sadarbība ekonomikas jautājumos jāapvieno ar sadarbību politikas jautājumos un tā jābalsta uz politisko vēlmi īstenot un uzturēt kopīgas vērtības, ņemot vērā to, ka Kazahstānai ir būtiska loma attiecībā uz Vidusāzijas sociāli ekonomisko attīstību, kā arī reģiona stabilitāti un drošību tajā; |
| --- | --- |

A.

tā kā gan ES, gan Kazahstāna varētu gūt ievērojamu labumu no plašākas sadarbības un Parlaments šo mērķi atbalsta, vienlaikus uzsverot, ka sadarbība ekonomikas jautājumos jāapvieno ar sadarbību politikas jautājumos un tā jābalsta uz politisko vēlmi īstenot un uzturēt kopīgas vērtības, ņemot vērā to, ka Kazahstānai ir būtiska loma attiecībā uz Vidusāzijas sociāli ekonomisko attīstību, kā arī reģiona stabilitāti un drošību tajā;

| B. | tā kā 2011. gada jūnijā tika sāktas sarunas par jaunu plašāku ES un Kazahstānas nolīgumu, kuram būtu jāaizstāj šobrīd spēkā esošais partnerattiecību un sadarbības nolīgums; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2011. gada jūnijā tika sāktas sarunas par jaunu plašāku ES un Kazahstānas nolīgumu, kuram būtu jāaizstāj šobrīd spēkā esošais partnerattiecību un sadarbības nolīgums;

| C. | tā kā 2012. gada 17. februārī Kazahstānas prezidents parakstīja vairākus likumus, kuru mērķis ir uzlabot darba attiecību, darba ņēmēju tiesību un sociālā dialoga juridisko pamatu, kā arī nostiprināt tiesu varas neatkarību; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2012. gada 17. februārī Kazahstānas prezidents parakstīja vairākus likumus, kuru mērķis ir uzlabot darba attiecību, darba ņēmēju tiesību un sociālā dialoga juridisko pamatu, kā arī nostiprināt tiesu varas neatkarību;

| D. | tā kā 2011. gada 16. decembrī daudzi cilvēki tika nogalināti un vēl daudzi citi tika ievainoti nemieros Žanaezenas pilsētā Kazahstānas rietumos, kur vairāk nekā 3 000 cilvēku pilsētas centrālajā laukumā piedalījās miermīlīgā demonstrācijā, lai atbalstītu naftas uzņēmumu strādniekus, kuri kopš maija streiko, pieprasot lielākas algas un labākus darba apstākļus, kā arī tiesības izvēlēties savu arodbiedrības pārstāvību; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2011. gada 16. decembrī daudzi cilvēki tika nogalināti un vēl daudzi citi tika ievainoti nemieros Žanaezenas pilsētā Kazahstānas rietumos, kur vairāk nekā 3 000 cilvēku pilsētas centrālajā laukumā piedalījās miermīlīgā demonstrācijā, lai atbalstītu naftas uzņēmumu strādniekus, kuri kopš maija streiko, pieprasot lielākas algas un labākus darba apstākļus, kā arī tiesības izvēlēties savu arodbiedrības pārstāvību;

| E. | tā kā varas iestādes ziņo, ka 17 cilvēki gājuši bojā pēc tam, kad saskaņā ar neatkarīgiem ziņojumiem un aculiecinieku sniegto informāciju policija uzbruka demonstrantiem, atklājot uguni pret civiliedzīvotājiem, tostarp neapbruņotiem streikotājiem un viņu ģimenes locekļiem; tā kā pēc sadursmēm Kazahstānas varas iestādes izsludināja ārkārtas stāvokli, aizliedzot žurnālistiem un neatkarīgiem novērotājiem ierasties Žanaezenā; tā kā ārkārtas stāvokli 2012. gadā 31. janvārī beidzot atcēla, bet aculiecinieki apgalvo, ka bojāgājušo skaits varētu būt daudz lielāks; tā kā reģionālās varas iestādes ir solījušas piešķirt finansiālu atbalstu to cietušo ģimenēm, kuri šo notikumu rezultātā ir gājuši bojā; |
| --- | --- |

E.

tā kā varas iestādes ziņo, ka 17 cilvēki gājuši bojā pēc tam, kad saskaņā ar neatkarīgiem ziņojumiem un aculiecinieku sniegto informāciju policija uzbruka demonstrantiem, atklājot uguni pret civiliedzīvotājiem, tostarp neapbruņotiem streikotājiem un viņu ģimenes locekļiem; tā kā pēc sadursmēm Kazahstānas varas iestādes izsludināja ārkārtas stāvokli, aizliedzot žurnālistiem un neatkarīgiem novērotājiem ierasties Žanaezenā; tā kā ārkārtas stāvokli 2012. gadā 31. janvārī beidzot atcēla, bet aculiecinieki apgalvo, ka bojāgājušo skaits varētu būt daudz lielāks; tā kā reģionālās varas iestādes ir solījušas piešķirt finansiālu atbalstu to cietušo ģimenēm, kuri šo notikumu rezultātā ir gājuši bojā;

| F. | tā kā joprojām nav skaidrs, kas 2011. gada 16. decembrī īsti notika Žanaezenā; tā kā varas iestādes sākumā pārtrauca sakarus, vēlāk tika izsludināts ārkārtas stāvoklis, kas ilga līdz 2012. gada 31. janvārim, un iebraukšana pilsētā tika kontrolēta; tā kā neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu iebiedēšana un vardarbīgi uzbrukumi tiem, kā arī baiļu atmosfēra iedzīvotāju vidū kavē rast lielāku skaidrību; tā kā, reaģējot uz notikumiem Žanaezenā, Kazahstānas varas iestādes 2011. gada decembrī pastiprināja interneta cenzūru valstī un tagad visai interneta informācijas plūsmai veic tīkla pakešu padziļinātu pārbaudi; |
| --- | --- |

F.

tā kā joprojām nav skaidrs, kas 2011. gada 16. decembrī īsti notika Žanaezenā; tā kā varas iestādes sākumā pārtrauca sakarus, vēlāk tika izsludināts ārkārtas stāvoklis, kas ilga līdz 2012. gada 31. janvārim, un iebraukšana pilsētā tika kontrolēta; tā kā neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu iebiedēšana un vardarbīgi uzbrukumi tiem, kā arī baiļu atmosfēra iedzīvotāju vidū kavē rast lielāku skaidrību; tā kā, reaģējot uz notikumiem Žanaezenā, Kazahstānas varas iestādes 2011. gada decembrī pastiprināja interneta cenzūru valstī un tagad visai interneta informācijas plūsmai veic tīkla pakešu padziļinātu pārbaudi;

| G. | tā kā kopš 2011. gada decembra aptuveni 43 cilvēki, tostarp naftas uzņēmumu darbinieku streika izteikti vadītāji un aktīvisti, piemēram, Talgats Saktaganovs, Roza Tuletajeva un Natālija Ažigaļjeva, Žanaezenā ir apcietināti un apsūdzēti par nodarījumiem, par kuriem var piespriest līdz pat sešus gadus ilgu cietumsodu; tā kā 2012. gada 3. februārī Uraļskas pilsētā, pamatojoties uz aizdomām par masu nekārtību organizēšanu Žanaezenā, tika apcietināti vairāki jaunieši, kas apsūdzēti par islāmistu darbībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš 2011. gada decembra aptuveni 43 cilvēki, tostarp naftas uzņēmumu darbinieku streika izteikti vadītāji un aktīvisti, piemēram, Talgats Saktaganovs, Roza Tuletajeva un Natālija Ažigaļjeva, Žanaezenā ir apcietināti un apsūdzēti par nodarījumiem, par kuriem var piespriest līdz pat sešus gadus ilgu cietumsodu; tā kā 2012. gada 3. februārī Uraļskas pilsētā, pamatojoties uz aizdomām par masu nekārtību organizēšanu Žanaezenā, tika apcietināti vairāki jaunieši, kas apsūdzēti par islāmistu darbībām;

| H. | tā kā Kazahstānas prezidents prasīja notikušo pilnībā izmeklēt un izveidoja valdības komisiju, ko vada premjerministra pirmais vietnieks, kā arī aicināja izmeklēšanā piedalīties starptautiskos ekspertus, tostarp no ANO; tā kā pret vairākiem policistiem ir sākta izmeklēšana par nepienācīgu šaujamieroča pielietošanu, tomēr līdz šim nevienam no viņiem apsūdzība nav uzrādīta; |
| --- | --- |

H.

tā kā Kazahstānas prezidents prasīja notikušo pilnībā izmeklēt un izveidoja valdības komisiju, ko vada premjerministra pirmais vietnieks, kā arī aicināja izmeklēšanā piedalīties starptautiskos ekspertus, tostarp no ANO; tā kā pret vairākiem policistiem ir sākta izmeklēšana par nepienācīgu šaujamieroča pielietošanu, tomēr līdz šim nevienam no viņiem apsūdzība nav uzrādīta;

| I. | tā kā vairākkārt ir ziņots, ka ieslodzītie tiek spīdzināti un ka pret viņiem slikti izturas; tā kā ir vajadzīga ticama izmeklēšana arī par šo jautājumu un attiecīga tiesiska darbība pēc izmeklēšanas; |
| --- | --- |

I.

tā kā vairākkārt ir ziņots, ka ieslodzītie tiek spīdzināti un ka pret viņiem slikti izturas; tā kā ir vajadzīga ticama izmeklēšana arī par šo jautājumu un attiecīga tiesiska darbība pēc izmeklēšanas;

| J. | tā kā EDSO uzskatīja, ka 2012. gada 15. janvārī notikušās vispārējās vēlēšanas neatbilda EDSO standartiem, jo bija plaši izplatīti pārkāpumi balsošanas norisē un izmantoti valsts resursi un saukļi, lai palielinātu valdošās partijas popularitāti, tādējādi neradot nepieciešamos apstākļus patiesi plurālistisku vēlēšanu organizēšanai, tomēr šoreiz tika uzskatīts, ka vēlēšanas bija labi vadītas tehniskā ziņā; |
| --- | --- |

J.

tā kā EDSO uzskatīja, ka 2012. gada 15. janvārī notikušās vispārējās vēlēšanas neatbilda EDSO standartiem, jo bija plaši izplatīti pārkāpumi balsošanas norisē un izmantoti valsts resursi un saukļi, lai palielinātu valdošās partijas popularitāti, tādējādi neradot nepieciešamos apstākļus patiesi plurālistisku vēlēšanu organizēšanai, tomēr šoreiz tika uzskatīts, ka vēlēšanas bija labi vadītas tehniskā ziņā;

| K. | tā kā 2012. gada 6. janvārī Kazahstānas prezidents parakstīja Valsts drošības likumu, ar ko drošības dienestiem piešķirtas lielākas pilnvaras un noteikts, ka cilvēkus, par kuriem tiek pieņemts, ka viņi grauj valsts tēlu pasaules mērogā, var uzskatīt par destruktīviem un viņiem jārēķinās ar attiecīgām sekām; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2012. gada 6. janvārī Kazahstānas prezidents parakstīja Valsts drošības likumu, ar ko drošības dienestiem piešķirtas lielākas pilnvaras un noteikts, ka cilvēkus, par kuriem tiek pieņemts, ka viņi grauj valsts tēlu pasaules mērogā, var uzskatīt par destruktīviem un viņiem jārēķinās ar attiecīgām sekām;

| L. | tā kā pēdējos mēnešos stāvoklis cilvēktiesību jomā Kazahstānā ir ievērojami pasliktinājies, par ko liecina ES paziņojumi EDSO Pastāvīgajā padomē un EDSO pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā un EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja direktora nesenie paziņojumi; |
| --- | --- |

L.

tā kā pēdējos mēnešos stāvoklis cilvēktiesību jomā Kazahstānā ir ievērojami pasliktinājies, par ko liecina ES paziņojumi EDSO Pastāvīgajā padomē un EDSO pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā un EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja direktora nesenie paziņojumi;

| M. | tā kā 2011. gada septembrī varas iestādes pieņēma likumu par reliģiju, kurā visām reliģiskajām grupām noteikts pienākums pārreģistrēties un paredzētas normas, kas varētu liegt Kazahstānas pilsoņiem brīvi praktizēt savu ticību; tā kā turklāt nesen pieņemtajos likumos par plašsaziņas līdzekļiem un valsts drošību visos ir normas, kas vairo Kazahstānas politiskās sistēmas neiecietības iezīmes un ir pretrunā izsludinātajiem mērķiem par demokratizāciju; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2011. gada septembrī varas iestādes pieņēma likumu par reliģiju, kurā visām reliģiskajām grupām noteikts pienākums pārreģistrēties un paredzētas normas, kas varētu liegt Kazahstānas pilsoņiem brīvi praktizēt savu ticību; tā kā turklāt nesen pieņemtajos likumos par plašsaziņas līdzekļiem un valsts drošību visos ir normas, kas vairo Kazahstānas politiskās sistēmas neiecietības iezīmes un ir pretrunā izsludinātajiem mērķiem par demokratizāciju;

| N. | tā kā 2011. gada 8. augustā Aktau pilsētas tiesa atzina naftas uzņēmumu darbinieku advokāti Natāliju Sokolovu vainīgu apsūdzībās par sociālo nesaskaņu izraisīšanu un aktīvu līdzdalību pretlikumīgos mītiņos un piesprieda viņai 6 gadu cietumsodu; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2011. gada 8. augustā Aktau pilsētas tiesa atzina naftas uzņēmumu darbinieku advokāti Natāliju Sokolovu vainīgu apsūdzībās par sociālo nesaskaņu izraisīšanu un aktīvu līdzdalību pretlikumīgos mītiņos un piesprieda viņai 6 gadu cietumsodu;

| O. | tā kā, cerot uz lielāku starptautisko atzinību, Kazahstāna 2010. gadā uzņēmās EDSO vadību un apņēmās veikt vairākas demokrātiskas reformas, kā arī ievērot šīs organizācijas pamatprincipus; |
| --- | --- |

O.

tā kā, cerot uz lielāku starptautisko atzinību, Kazahstāna 2010. gadā uzņēmās EDSO vadību un apņēmās veikt vairākas demokrātiskas reformas, kā arī ievērot šīs organizācijas pamatprincipus;

| P. | tā kā pēdējo divu mēnešu laikā pret opozīcijas partijām „Alga” un „Azat”, Kazahstānas Sociālistu kustību un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, tostarp laikrakstiem „Vzgļad”, „Golos Repubļiki” un „Respubļika”, satelīttelevīzijas kanālu „Stan TV”, kā arī neatkarīgām arodbiedrībām, tostarp, arodbiedrību „Žanartu”, un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām tiek vērstas pastiprinātas represijas un citu starpā ir apcietināti partijas „Alga” vadītājs Vladimirs Kozlovs un laikraksta „Vzgļad” galvenais redaktors Igors Viņjavskis; tā kā 2012. gada 28. janvārī aptuveni 1 000 cilvēku Almati piedalījās neatļautā protesta akcijā pret represijām, prasot varas iestādēm izbeigt politisko vajāšanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā pēdējo divu mēnešu laikā pret opozīcijas partijām „Alga” un „Azat”, Kazahstānas Sociālistu kustību un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, tostarp laikrakstiem „Vzgļad”, „Golos Repubļiki” un „Respubļika”, satelīttelevīzijas kanālu „Stan TV”, kā arī neatkarīgām arodbiedrībām, tostarp, arodbiedrību „Žanartu”, un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām tiek vērstas pastiprinātas represijas un citu starpā ir apcietināti partijas „Alga” vadītājs Vladimirs Kozlovs un laikraksta „Vzgļad” galvenais redaktors Igors Viņjavskis; tā kā 2012. gada 28. janvārī aptuveni 1 000 cilvēku Almati piedalījās neatļautā protesta akcijā pret represijām, prasot varas iestādēm izbeigt politisko vajāšanu;

| Q. | tā kā opozīcijas partijas paziņoja par plāniem 2012. gada 24. martā veikt protesta akcijas Almati, atzīmējot 100 dienas kopš Žanaezenā notikušajām slepkavībām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā opozīcijas partijas paziņoja par plāniem 2012. gada 24. martā veikt protesta akcijas Almati, atzīmējot 100 dienas kopš Žanaezenā notikušajām slepkavībām;

| R. | tā kā fakts, ka Kozlovs tika apcietināts un turēts apcietinājumā bez tiesībām sazināties neilgi pēc tam, kad viņš bija atgriezies no sanāksmēm Eiropas Parlamentā un Eiropas Ārējās darbības dienestā, dod ES papildu pamatu bažām un parāda to, cik svarīgi ir nodrošināt mūsu iestāžu spēju vest dialogus ar plaša spektra dalībniekiem ES partnervalstīs tā, lai tas neradītu negatīvas sekas mūsu sarunu biedriem; |
| --- | --- |

R.

tā kā fakts, ka Kozlovs tika apcietināts un turēts apcietinājumā bez tiesībām sazināties neilgi pēc tam, kad viņš bija atgriezies no sanāksmēm Eiropas Parlamentā un Eiropas Ārējās darbības dienestā, dod ES papildu pamatu bažām un parāda to, cik svarīgi ir nodrošināt mūsu iestāžu spēju vest dialogus ar plaša spektra dalībniekiem ES partnervalstīs tā, lai tas neradītu negatīvas sekas mūsu sarunu biedriem;

| 1. | uzsver, cik svarīgas ir ES un Kazahstānas attiecības, kā arī politiskās un ekonomiskās sadarbības nostiprināšana, tostarp stratēģiskās jomās, piemēram, vide, enerģētika, tirdzniecība un transports, papildus cīņai pret terorismu, organizēto noziedzību un narkotiku tirdzniecību; uzsver, ka pagājušo gadu iezīmēja pastiprināta sadarbība, regulāras augsta līmeņa sanāksmes un sarunu sākšana par jaunu partnerības un sadarbības nolīgumu; |
| --- | --- |

1.

uzsver, cik svarīgas ir ES un Kazahstānas attiecības, kā arī politiskās un ekonomiskās sadarbības nostiprināšana, tostarp stratēģiskās jomās, piemēram, vide, enerģētika, tirdzniecība un transports, papildus cīņai pret terorismu, organizēto noziedzību un narkotiku tirdzniecību; uzsver, ka pagājušo gadu iezīmēja pastiprināta sadarbība, regulāras augsta līmeņa sanāksmes un sarunu sākšana par jaunu partnerības un sadarbības nolīgumu;

| 2. | pauž nopietnas bažas un izsaka līdzjūtību sakarā ar 2011. gada 16. decembra notikumiem Žanaezenā, Kazahstānā, kuros 17 cilvēki gāja bojā un vēl 110 tika ievainoti; |
| --- | --- |

2.

pauž nopietnas bažas un izsaka līdzjūtību sakarā ar 2011. gada 16. decembra notikumiem Žanaezenā, Kazahstānā, kuros 17 cilvēki gāja bojā un vēl 110 tika ievainoti;

| 3. | asi nosoda policijas spēku vardarbību pret demonstrantiem Žanaezenā un prasa veikt šo notikumu neatkarīgu un uzticamu izmeklēšanu, piedaloties arī starptautiskiem pārstāvjiem; |
| --- | --- |

3.

asi nosoda policijas spēku vardarbību pret demonstrantiem Žanaezenā un prasa veikt šo notikumu neatkarīgu un uzticamu izmeklēšanu, piedaloties arī starptautiskiem pārstāvjiem;

| 4. | pauž nodomu arī turpmāk saistībā ar attiecībām ar Kazahstānu vest dialogus ar pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem atbilstoši praksei attiecībās ar citām trešām valstīm; cer, ka šie dialogi tiks respektēti, un norāda, ka tas ietekmē sarunu biedru labklājību; |
| --- | --- |

4.

pauž nodomu arī turpmāk saistībā ar attiecībām ar Kazahstānu vest dialogus ar pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem atbilstoši praksei attiecībās ar citām trešām valstīm; cer, ka šie dialogi tiks respektēti, un norāda, ka tas ietekmē sarunu biedru labklājību;

| 5. | uzskata, ka nepareiza rīcība darba strīdā naftas nozarē Kazahstānas rietumos bija galvenais iemesls tam, ka pirms 2011. gada decembra vidus notikumiem iedzīvotāju vidū radās arvien lielāka neapmierinātība; pauž pārliecību, ka atzīšana vārdos un darbos, ka strādniekiem ir tiesības organizēt abpusēji cieņpilnu dialogu arodbiedrību pārstāvjiem, darba devējiem un iestādēm, atlaisto darbinieku pieņemšana atpakaļ darbā vai jaunu vietu atrašana viņiem, atbalsts ģimenēm, kuras cieš no neseno notikumu sekām un uzticības veidošana tiesībaizsardzības iestādēs ir galvenie priekšnosacījumi, lai panāktu sociālu mieru un ilgtspējīgu stabilitāti; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka nepareiza rīcība darba strīdā naftas nozarē Kazahstānas rietumos bija galvenais iemesls tam, ka pirms 2011. gada decembra vidus notikumiem iedzīvotāju vidū radās arvien lielāka neapmierinātība; pauž pārliecību, ka atzīšana vārdos un darbos, ka strādniekiem ir tiesības organizēt abpusēji cieņpilnu dialogu arodbiedrību pārstāvjiem, darba devējiem un iestādēm, atlaisto darbinieku pieņemšana atpakaļ darbā vai jaunu vietu atrašana viņiem, atbalsts ģimenēm, kuras cieš no neseno notikumu sekām un uzticības veidošana tiesībaizsardzības iestādēs ir galvenie priekšnosacījumi, lai panāktu sociālu mieru un ilgtspējīgu stabilitāti;

| 6. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) cieši uzraudzīt to personu tiesas procesu, kuras apsūdzētas demonstrāciju organizēšanā, un par to ziņot Parlamentam; |
| --- | --- |

6.

aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) cieši uzraudzīt to personu tiesas procesu, kuras apsūdzētas demonstrāciju organizēšanā, un par to ziņot Parlamentam;

| 7. | atzinīgi vērtē Kazahstānas Starptautiskā cilvēktiesību un tiesiskuma biroja direktora Jevgeņija Žovtisa un laikraksta „Vremja” žurnālista Tohņijaza Kučukova atbrīvošanu, kuri tika amnestēti ar tiesas 2012. gada 2. februāra lēmumu pēc tam, kad 2009. gada septembrī viņi tika notiesāti uz četriem gadiem labošanas darbu nometnē; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Kazahstānas Starptautiskā cilvēktiesību un tiesiskuma biroja direktora Jevgeņija Žovtisa un laikraksta „Vremja” žurnālista Tohņijaza Kučukova atbrīvošanu, kuri tika amnestēti ar tiesas 2012. gada 2. februāra lēmumu pēc tam, kad 2009. gada septembrī viņi tika notiesāti uz četriem gadiem labošanas darbu nometnē;

| 8. | pauž nožēlu, ka Kazahstānā ir tikai nedaudzi izņēmumi no negatīvās ar cilvēktiesībām saistīto notikumu tendences, kas pastāv jau ievērojamu laiku un pēdējā laikā ir pastiprinājusies, un prasa, lai Kazahstānas varas iestādes garantētu apcietināto aktīvistu ģimeņu drošību; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu, ka Kazahstānā ir tikai nedaudzi izņēmumi no negatīvās ar cilvēktiesībām saistīto notikumu tendences, kas pastāv jau ievērojamu laiku un pēdējā laikā ir pastiprinājusies, un prasa, lai Kazahstānas varas iestādes garantētu apcietināto aktīvistu ģimeņu drošību;

| 9. | mudina Kazahstānas varas iestādes darīt visu iespējamo, lai valstī uzlabotu stāvokli cilvēktiesību jomā; uzsver, ka progresam sarunās par jauno plašāko ES un Kazahstānas partnerības un sadarbības nolīgumu ir jābalstās uz sasniegumiem politisko reformu īstenošanā; mudina Kazahstānu neatkāpties no pasludinātās apņemšanās turpināt reformas, lai izveidotu atklātu un demokrātisku sabiedrību, tostarp neatkarīgu pilsonisko sabiedrību un opozīciju, un pilnībā respektētu pamattiesības un tiesiskumu; |
| --- | --- |

9.

mudina Kazahstānas varas iestādes darīt visu iespējamo, lai valstī uzlabotu stāvokli cilvēktiesību jomā; uzsver, ka progresam sarunās par jauno plašāko ES un Kazahstānas partnerības un sadarbības nolīgumu ir jābalstās uz sasniegumiem politisko reformu īstenošanā; mudina Kazahstānu neatkāpties no pasludinātās apņemšanās turpināt reformas, lai izveidotu atklātu un demokrātisku sabiedrību, tostarp neatkarīgu pilsonisko sabiedrību un opozīciju, un pilnībā respektētu pamattiesības un tiesiskumu;

| 10. | atkārtoti norāda, ka neierobežota piekļuve informācijas un saziņas līdzekļiem un necenzēta piekļuve internetam (digitālā brīvība) ir vispārējas tiesības un bez tām nav iespējama tādu cilvēktiesību ievērošana kā vārda brīvība un informācijas pieejamība, kā arī pārredzamības un pārskatatbildības nodrošināšana sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti norāda, ka neierobežota piekļuve informācijas un saziņas līdzekļiem un necenzēta piekļuve internetam (digitālā brīvība) ir vispārējas tiesības un bez tām nav iespējama tādu cilvēktiesību ievērošana kā vārda brīvība un informācijas pieejamība, kā arī pārredzamības un pārskatatbildības nodrošināšana sabiedriskajā dzīvē;

| 11. | atzinīgi vērtē iepriekšējos mēnešos tiesību aktos izdarītās izmaiņas nolūkā palielināt to partiju skaitu, kuras var izvirzīt kandidātus parlamenta vēlēšanās; norāda, ka pēc pēdējām parlamenta vēlēšanām jaunajā parlamentā ir trīs partijas; pauž nožēlu, ka vairākām opozīcijas partijām netiek ļauts piereģistrēties, un mudina Kazahstānas varas iestādes veikt turpmākas reformas, kas ir vajadzīgas, lai panāktu patiesi plurālistiskas vēlēšanas, un atbalstīt neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu un NVO darbību; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē iepriekšējos mēnešos tiesību aktos izdarītās izmaiņas nolūkā palielināt to partiju skaitu, kuras var izvirzīt kandidātus parlamenta vēlēšanās; norāda, ka pēc pēdējām parlamenta vēlēšanām jaunajā parlamentā ir trīs partijas; pauž nožēlu, ka vairākām opozīcijas partijām netiek ļauts piereģistrēties, un mudina Kazahstānas varas iestādes veikt turpmākas reformas, kas ir vajadzīgas, lai panāktu patiesi plurālistiskas vēlēšanas, un atbalstīt neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu un NVO darbību;

| 12. | aicina Kazahstānas varas iestādes par prioritāri noteikt EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja konstatēto trūkumu risināšanu, lai ļautu valsts opozīcijai īstenot pienācīgu lomu demokrātiskā sabiedrībā, un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem vēlēšanu standartiem; aicina EĀDD atbalstīt Kazahstānu šo jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

12.

aicina Kazahstānas varas iestādes par prioritāri noteikt EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja konstatēto trūkumu risināšanu, lai ļautu valsts opozīcijai īstenot pienācīgu lomu demokrātiskā sabiedrībā, un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem vēlēšanu standartiem; aicina EĀDD atbalstīt Kazahstānu šo jautājumu risināšanā;

| 13. | pieņem zināšanai ceļvedi Kazahstānas pievienošanās procesam PTO, kas palīdzēs radīt līdzvērtīgākus konkurences apstākļus abu pušu uzņēmējdarbības aprindām, kā arī sekmēs un liberalizēs tirdzniecību, un ir apliecinājums vēlmei sadarboties un atklātībai; uzsver, ka līdz ar pievienošanos PTO Kazahstānai būs pienākums ievērot visus tās noteikumus, tostarp izbeigt protekcionismu; |
| --- | --- |

13.

pieņem zināšanai ceļvedi Kazahstānas pievienošanās procesam PTO, kas palīdzēs radīt līdzvērtīgākus konkurences apstākļus abu pušu uzņēmējdarbības aprindām, kā arī sekmēs un liberalizēs tirdzniecību, un ir apliecinājums vēlmei sadarboties un atklātībai; uzsver, ka līdz ar pievienošanos PTO Kazahstānai būs pienākums ievērot visus tās noteikumus, tostarp izbeigt protekcionismu;

| 14. | pauž sašutumu par to, ka opozīcijas vadītāji un žurnālisti atrodas ieslodzījumā kopš 2012. gada janvāra, un aicina Kazahstānas varas iestādes beigt valstī ierobežot politiskās opozīcijas un neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu darbību un atbrīvot visus politieslodzītos, tostarp partijas „Alga” vadītāju Vladimiru Kozlovu un laikraksta „Vzgļad” galveno redaktoru Igoru Viņjavski, kā arī visus cilvēkus, par kuriem nesenajos ES paziņojumos EDSO Pastāvīgajā padomē minēts, ka viņi joprojām ir apcietinājumā; prasa, lai Kozlovam ļautu satikties ar tuvākajiem ģimenes locekļiem, tostarp sievu, un veikt viņa veselības stāvokļa neatkarīgu novērtējumu; atzinīgi vērtē to, ka atbrīvota naftas uzņēmuma „Karažanbasmunaj” arodbiedrību advokāte Natālijas Sokolova, kurai pirms tam tika piespriests 6 gadus ilgs cietumsods, kas tagad samazināts līdz 3 gadiem nosacīti; tomēr pauž nožēlu, ka Sokolovai ar Augstākās tiesas nolēmumu pārbaudes laikā joprojām ir liegts piedalīties arodbiedrību organizētajos pasākumos; |
| --- | --- |

14.

pauž sašutumu par to, ka opozīcijas vadītāji un žurnālisti atrodas ieslodzījumā kopš 2012. gada janvāra, un aicina Kazahstānas varas iestādes beigt valstī ierobežot politiskās opozīcijas un neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu darbību un atbrīvot visus politieslodzītos, tostarp partijas „Alga” vadītāju Vladimiru Kozlovu un laikraksta „Vzgļad” galveno redaktoru Igoru Viņjavski, kā arī visus cilvēkus, par kuriem nesenajos ES paziņojumos EDSO Pastāvīgajā padomē minēts, ka viņi joprojām ir apcietinājumā; prasa, lai Kozlovam ļautu satikties ar tuvākajiem ģimenes locekļiem, tostarp sievu, un veikt viņa veselības stāvokļa neatkarīgu novērtējumu; atzinīgi vērtē to, ka atbrīvota naftas uzņēmuma „Karažanbasmunaj” arodbiedrību advokāte Natālijas Sokolova, kurai pirms tam tika piespriests 6 gadus ilgs cietumsods, kas tagad samazināts līdz 3 gadiem nosacīti; tomēr pauž nožēlu, ka Sokolovai ar Augstākās tiesas nolēmumu pārbaudes laikā joprojām ir liegts piedalīties arodbiedrību organizētajos pasākumos;

| 15. | mudina Kazahstānas varas iestādes steidzami uzlabot situāciju pulcēšanās, biedrošanās, vārda un reliģijas brīvību ievērošanā, ņemot vērā EDSO pārstāvju un struktūru ieteikumus un īpašu vērību veltot starptautiskajām saistībām, ko Kazahstāna uzņēmusies, kā arī solījumiem, kas izteikti, pirms tika pieņemts lēmums 2010. gadā ļaut Kazahstānai vadīt EDSO; vērš uzmanību uz labi sagatavoto Valsts rīcības plānu cilvēktiesību jomā, kas pieņemts 2009. gadā, un mudina Kazahstānas varas iestādes to pilnībā īstenot; |
| --- | --- |

15.

mudina Kazahstānas varas iestādes steidzami uzlabot situāciju pulcēšanās, biedrošanās, vārda un reliģijas brīvību ievērošanā, ņemot vērā EDSO pārstāvju un struktūru ieteikumus un īpašu vērību veltot starptautiskajām saistībām, ko Kazahstāna uzņēmusies, kā arī solījumiem, kas izteikti, pirms tika pieņemts lēmums 2010. gadā ļaut Kazahstānai vadīt EDSO; vērš uzmanību uz labi sagatavoto Valsts rīcības plānu cilvēktiesību jomā, kas pieņemts 2009. gadā, un mudina Kazahstānas varas iestādes to pilnībā īstenot;

| 16. | pauž pārliecību, ka gan Kazahstānas varas iestādes, gan sabiedrība gūtu milzīgu labumu, ja tas tiku veikts, visvairāk tāpēc, ka tiktu panākta stabilitāte un drošība, kā arī valsts atkal pastāvīgi gūtu arvien lielāku starptautisko atzinību, kā tas bija agrāk; |
| --- | --- |

16.

pauž pārliecību, ka gan Kazahstānas varas iestādes, gan sabiedrība gūtu milzīgu labumu, ja tas tiku veikts, visvairāk tāpēc, ka tiktu panākta stabilitāte un drošība, kā arī valsts atkal pastāvīgi gūtu arvien lielāku starptautisko atzinību, kā tas bija agrāk;

| 17. | norāda, ka Kazahstānas oficiālie pārstāvji kopš 2012. gada janvāra piedalās atklātās un konstruktīvās sanāksmēs ar deputātiem Eiropas Parlamentā, kurās piedalās arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un NVO, un tajās Kazahstānas oficiālie pārstāvji ir apliecinājuši gatavību veikt notikumu izmeklēšanu, piedaloties arī starptautiskiem pārstāvjiem, un apsolījuši sniegt informāciju par pēdējos mēnešos veiktajiem arestiem; cer, ka šiem paziņojumiem sekos arī konkrētas darbības; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka Kazahstānas oficiālie pārstāvji kopš 2012. gada janvāra piedalās atklātās un konstruktīvās sanāksmēs ar deputātiem Eiropas Parlamentā, kurās piedalās arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un NVO, un tajās Kazahstānas oficiālie pārstāvji ir apliecinājuši gatavību veikt notikumu izmeklēšanu, piedaloties arī starptautiskiem pārstāvjiem, un apsolījuši sniegt informāciju par pēdējos mēnešos veiktajiem arestiem; cer, ka šiem paziņojumiem sekos arī konkrētas darbības;

| 18. | norāda, cik svarīgi ir ES un Kazahstānas varas iestāžu dialogi cilvēktiesību jomā, kuros var atklāti risināt visus jautājumus; aicina šādus dialogus pilnveidot, lai padarītu tos efektīvākus un vairāk orientētus uz rezultātu un ļautu iesaistīt dalībniekus, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

18.

norāda, cik svarīgi ir ES un Kazahstānas varas iestāžu dialogi cilvēktiesību jomā, kuros var atklāti risināt visus jautājumus; aicina šādus dialogus pilnveidot, lai padarītu tos efektīvākus un vairāk orientētus uz rezultātu un ļautu iesaistīt dalībniekus, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību;

| 19. | aicina ES un jo īpaši Eiropas Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos cieši uzraudzīt notikumu attīstību, runāt par iespējamām problēmām ar Kazahstānas varas iestādēm, piedāvāt palīdzību un regulāri ziņot Parlamentam; |
| --- | --- |

19.

aicina ES un jo īpaši Eiropas Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos cieši uzraudzīt notikumu attīstību, runāt par iespējamām problēmām ar Kazahstānas varas iestādēm, piedāvāt palīdzību un regulāri ziņot Parlamentam;

| 20. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Kazahstānas Republikas valdībai un parlamentam un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai. |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Kazahstānas Republikas valdībai un parlamentam un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0588.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0058.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/97 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/97

---

Ceturtdiena, 2012. gada 15. martsStāvoklis Nigērijā

P7_TA(2012)0090

Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par stāvokli Nigērijā (2012/2550(RSP))

2013/C 251 E/17

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos C. Ashton2011. gada 26. decembra paziņojumu par bumbu sprādzieniem Ziemassvētku dienā un 2012. gada 22. janvāra paziņojumu par bumbu sprādzieniem Kano, Nigērijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos C. Ashton2011. gada 26. decembra paziņojumu par bumbu sprādzieniem Ziemassvētku dienā un 2012. gada 22. janvāra paziņojumu par bumbu sprādzieniem Kano, Nigērijā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2011. gada 27. decembra paziņojumu par uzbrukumiem Nigērijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2011. gada 27. decembra paziņojumu par uzbrukumiem Nigērijā,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Nigērija ratificēja 1993. gada 29. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Nigērija ratificēja 1993. gada 29. oktobrī,

| — | ņemot vērā otro reizi pārskatīto Kotonū nolīgumu 2007.–2013. gadam, ko Nigērija ratificēja 2010. gada 27. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā otro reizi pārskatīto Kotonū nolīgumu 2007.–2013. gadam, ko Nigērija ratificēja 2010. gada 27. septembrī,

| — | ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko Nigērija ratificēja 1983. gada 22. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko Nigērija ratificēja 1983. gada 22. jūnijā,

| — | ņemot vērā ANO 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Nigērijas Republikas Konstitūciju un it īpaši tās noteikumus par reliģijas brīvības aizsardzību (IV nodaļa „Tiesības uz domas, apziņas un reliģijas brīvību”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nigērijas Republikas Konstitūciju un it īpaši tās noteikumus par reliģijas brīvības aizsardzību (IV nodaļa „Tiesības uz domas, apziņas un reliģijas brīvību”),

| — | ņemot vērā Nigērijas un ES ministru tikšanos, kas notika 2012. gada 8. februārī Abudžā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nigērijas un ES ministru tikšanos, kas notika 2012. gada 8. februārī Abudžā,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komisijas rezolūciju E/CN.4/RES/2005/69, kurā ģenerālsekretārs tiek lūgts iecelt īpašu pārstāvi cilvēktiesību un starptautisko korporāciju un cita veida uzņēmumu jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komisijas rezolūciju E/CN.4/RES/2005/69, kurā ģenerālsekretārs tiek lūgts iecelt īpašu pārstāvi cilvēktiesību un starptautisko korporāciju un cita veida uzņēmumu jautājumos,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas ziņojumā iekļauto ieteikumu izveidot Ogonilandes vides atjaunošanas institūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas ziņojumā iekļauto ieteikumu izveidot Ogonilandes vides atjaunošanas institūciju,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Nigēriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Nigēriju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā to šausmina nesenie islāmistu teroristu sektas „Boko Haram” rīkoto uzbrukumu viļņi, tajos izmantojot šaujamieročus un bumbas un par uzbrukuma mērķi galvenokārt izraugoties policijas posteņus, un tas, ka vienā no šiem uzbrukumiem, kas notika 2012. gada 20. janvārī Kano, tika nogalināti vismaz 185 cilvēki; tā kā naktī Kano izplatītajās skrejlapās „Boko Haram” brīdināja pilsētas iedzīvotājus, ka tās organizētie uzbrukumi drošības dienestiem turpināsies, un mudināja būt neatlaidīgiem, jo šī grupa cīnās par „islāma sistēmas” ieviešanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā to šausmina nesenie islāmistu teroristu sektas „Boko Haram” rīkoto uzbrukumu viļņi, tajos izmantojot šaujamieročus un bumbas un par uzbrukuma mērķi galvenokārt izraugoties policijas posteņus, un tas, ka vienā no šiem uzbrukumiem, kas notika 2012. gada 20. janvārī Kano, tika nogalināti vismaz 185 cilvēki; tā kā naktī Kano izplatītajās skrejlapās „Boko Haram” brīdināja pilsētas iedzīvotājus, ka tās organizētie uzbrukumi drošības dienestiem turpināsies, un mudināja būt neatlaidīgiem, jo šī grupa cīnās par „islāma sistēmas” ieviešanu;

| B. | tā kā cilvēktiesību organizācijas dokumentējušas islāmistu grupas „Boko Haram” līdzdalību uzbrukumos policijas posteņiem, militāriem objektiem, baznīcām un bankām, kā arī pašnāvnieka izraisītā bumbas sprādzienā, kurš notika pie ANO mītnes un kurā tika nogalināti vismaz 24 cilvēki un ievainoti vairāk nekā 100; |
| --- | --- |

B.

tā kā cilvēktiesību organizācijas dokumentējušas islāmistu grupas „Boko Haram” līdzdalību uzbrukumos policijas posteņiem, militāriem objektiem, baznīcām un bankām, kā arī pašnāvnieka izraisītā bumbas sprādzienā, kurš notika pie ANO mītnes un kurā tika nogalināti vismaz 24 cilvēki un ievainoti vairāk nekā 100;

| C. | tā kā, atbildot uz „Boko Haram” vardarbību, Nigērijas policija un militārie spēki daudzus aizdomās turētos grupas locekļus ir sodījuši ar nāvi bez tiesas procesa; |
| --- | --- |

C.

tā kā, atbildot uz „Boko Haram” vardarbību, Nigērijas policija un militārie spēki daudzus aizdomās turētos grupas locekļus ir sodījuši ar nāvi bez tiesas procesa;

| D. | tā kā „Boko Haram” savus uzbrukumus vērsa pret kristiešiem, it īpaši Ziemassvētku dienā, kad bumbu sērijveida sprādzienos tika nogalināts daudz cilvēku, visasiņainākajā no šiem uzbrukumiem, kas notika pie katoļu baznīcas netālu no galvaspilsētas Abudžas, dzīvību zaudējot 44 cilvēkiem, un tā kā šī grupa ir apzvērējusi izvērst reliģisku karu pret kristiešiem un padzīt viņus no lielākoties musulmaņu apdzīvotājiem valsts ziemeļiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā „Boko Haram” savus uzbrukumus vērsa pret kristiešiem, it īpaši Ziemassvētku dienā, kad bumbu sērijveida sprādzienos tika nogalināts daudz cilvēku, visasiņainākajā no šiem uzbrukumiem, kas notika pie katoļu baznīcas netālu no galvaspilsētas Abudžas, dzīvību zaudējot 44 cilvēkiem, un tā kā šī grupa ir apzvērējusi izvērst reliģisku karu pret kristiešiem un padzīt viņus no lielākoties musulmaņu apdzīvotājiem valsts ziemeļiem;

| E. | tā kā 2012. gada 3. janvārī„Boko Haram” pasludināja ultimātu un atvēlēja Ziemeļnigērijā dzīvojošajiem kristiešiem trīs dienas, lai atstātu viņu apdzīvoto teritoriju; tā kā 2012. gada 5. janvārī Gombē tika nogalināti vismaz astoņi kristieši, kas tobrīd apmeklēja dievkalpojumu, un 2012. gada 6. janvārī Mubi tika nogalināti 20 kristiešu bērinieki; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2012. gada 3. janvārī„Boko Haram” pasludināja ultimātu un atvēlēja Ziemeļnigērijā dzīvojošajiem kristiešiem trīs dienas, lai atstātu viņu apdzīvoto teritoriju; tā kā 2012. gada 5. janvārī Gombē tika nogalināti vismaz astoņi kristieši, kas tobrīd apmeklēja dievkalpojumu, un 2012. gada 6. janvārī Mubi tika nogalināti 20 kristiešu bērinieki;

| F. | tā kā 2012. gada 26. februārī divi pašnāvnieki spridzinātāji no „Boko Haram” uzspridzināja automašīnu ar sprāgstvielām pie baznīcas Džosā, nogalinot trīs un ievainojot 38 cilvēkus, un tā kā 2012. gada 21. februārī ekstrēmisti uzspridzināja bumbu pie baznīcas Suledžā, ievainojot piecus cilvēkus; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2012. gada 26. februārī divi pašnāvnieki spridzinātāji no „Boko Haram” uzspridzināja automašīnu ar sprāgstvielām pie baznīcas Džosā, nogalinot trīs un ievainojot 38 cilvēkus, un tā kā 2012. gada 21. februārī ekstrēmisti uzspridzināja bumbu pie baznīcas Suledžā, ievainojot piecus cilvēkus;

| G. | tā kā 2012. gada 4. martā„Boko Haram” paziņoja, ka izdarīs virkni koordinētu uzbrukumu, lai iznīcinātu visu kristiešu kopienu, kas dzīvo valsts ziemeļos; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2012. gada 4. martā„Boko Haram” paziņoja, ka izdarīs virkni koordinētu uzbrukumu, lai iznīcinātu visu kristiešu kopienu, kas dzīvo valsts ziemeļos;

| H. | tā kā reliģijas, ticības, apziņas un domas brīvība ir universālas pamatvērtības un būtiski demokrātijas elementi; tā kā Eiropas Savienība vairākkārt ir paudusi apņemšanos aizstāvēt reliģijas, ticības, apziņas un domas brīvību un uzsvērusi, ka valdībām ir pienākums nodrošināt šo brīvību ievērošanu visā pasaulē; |
| --- | --- |

H.

tā kā reliģijas, ticības, apziņas un domas brīvība ir universālas pamatvērtības un būtiski demokrātijas elementi; tā kā Eiropas Savienība vairākkārt ir paudusi apņemšanos aizstāvēt reliģijas, ticības, apziņas un domas brīvību un uzsvērusi, ka valdībām ir pienākums nodrošināt šo brīvību ievērošanu visā pasaulē;

| I. | tā kā “Boko Haram” tiek vainota vairāk nekā 900 cilvēku nogalināšanā aptuveni 160 dažādos uzbrukumos, kas izdarīti kopš 2009. gada jūlija; tā kā vairākos nesenajos ziņojumos norādīts uz iespējamu saikni starp „Boko Haram” un AQMI (Al Qaeda au Maghreb Islamique), kas varētu nopietni apdraudēt mieru un drošību Sāhelas reģionā un Rietumāfrikā; |
| --- | --- |

I.

tā kā “Boko Haram” tiek vainota vairāk nekā 900 cilvēku nogalināšanā aptuveni 160 dažādos uzbrukumos, kas izdarīti kopš 2009. gada jūlija; tā kā vairākos nesenajos ziņojumos norādīts uz iespējamu saikni starp „Boko Haram” un AQMI (Al Qaeda au Maghreb Islamique), kas varētu nopietni apdraudēt mieru un drošību Sāhelas reģionā un Rietumāfrikā;

| J. | tā kā, reaģējot uz vardarbības uzliesmojumiem, Nigērijas valsts prezidents Goodluck Jonathan2011. gada 31. decembrī vairākos štatos izsludināja ārkārtas stāvokli un uz laiku slēdza robežas ar Čadu, Kamerūnu un Nigēru; tā kā valsts prezidents ir atzinis, ka „Boko Haram” ir iefiltrējusi savus locekļus valsts institūcijās un drošības spēkos un ka pastāv aizdomas par to, ka korumpēti ierēdņi šai sektai piegādā ieročus; |
| --- | --- |

J.

tā kā, reaģējot uz vardarbības uzliesmojumiem, Nigērijas valsts prezidents Goodluck Jonathan2011. gada 31. decembrī vairākos štatos izsludināja ārkārtas stāvokli un uz laiku slēdza robežas ar Čadu, Kamerūnu un Nigēru; tā kā valsts prezidents ir atzinis, ka „Boko Haram” ir iefiltrējusi savus locekļus valsts institūcijās un drošības spēkos un ka pastāv aizdomas par to, ka korumpēti ierēdņi šai sektai piegādā ieročus;

| K. | tā kā valsts ziemeļos valdošo problēmu cēlonis ir ekonomiskās attīstības trūkums un pastāvošais saspīlējums sakņojas gadu desmitiem ilgstošos strīdos starp iezemiešu grupām, kas par auglīgās lauksaimniecībā izmantojamās zemes kontroli cīnās ar migrantiem un kolonizatoriem no hausu valodā runājošo musulmaņu apdzīvotajiem valsts ziemeļiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā valsts ziemeļos valdošo problēmu cēlonis ir ekonomiskās attīstības trūkums un pastāvošais saspīlējums sakņojas gadu desmitiem ilgstošos strīdos starp iezemiešu grupām, kas par auglīgās lauksaimniecībā izmantojamās zemes kontroli cīnās ar migrantiem un kolonizatoriem no hausu valodā runājošo musulmaņu apdzīvotajiem valsts ziemeļiem;

| L. | tā kā konfliktu mierīgai atrisināšanai ir jāievēro cilvēktiesības, jānodrošina piekļuve tiesu sistēmai, jādara gals nesodāmībai, kā arī jānodrošina taisnīga piekļuve resursiem un ieņēmumu pārdalei tādā ar naftu bagātā valstī, kāda ir Nigērija; |
| --- | --- |

L.

tā kā konfliktu mierīgai atrisināšanai ir jāievēro cilvēktiesības, jānodrošina piekļuve tiesu sistēmai, jādara gals nesodāmībai, kā arī jānodrošina taisnīga piekļuve resursiem un ieņēmumu pārdalei tādā ar naftu bagātā valstī, kāda ir Nigērija;

| M. | tā kā, neraugoties uz to, ka Nigērija ir astotā lielākā naftas ieguves valsts pasaulē, lielākā daļa no tās 148 miljoniem iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa; |
| --- | --- |

M.

tā kā, neraugoties uz to, ka Nigērija ir astotā lielākā naftas ieguves valsts pasaulē, lielākā daļa no tās 148 miljoniem iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa;

| N. | tā kā Nigērijas valdība degvielas subsīdijām tērē aptuveni USD 8 miljardus gadā; tā kā valstīs, kuras ir bagātas ar resursiem un kurās ir liela plaisa starp bagātajiem un nabadzīgajiem iedzīvotājiem, piemēram, Nigērijā, gāzes subsidēšana ir viens no niecīgajiem labumiem, ko tautai atvēl apkaunojoši korumpētā valdība, kura nepareizi pārvaldījusi no naftas pārdošanas iegūto peļņu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Nigērijas valdība degvielas subsīdijām tērē aptuveni USD 8 miljardus gadā; tā kā valstīs, kuras ir bagātas ar resursiem un kurās ir liela plaisa starp bagātajiem un nabadzīgajiem iedzīvotājiem, piemēram, Nigērijā, gāzes subsidēšana ir viens no niecīgajiem labumiem, ko tautai atvēl apkaunojoši korumpētā valdība, kura nepareizi pārvaldījusi no naftas pārdošanas iegūto peļņu;

| O. | tā kā šā gada sākumā nikni sabiedrības protesti un nedēļām ilgs vispārējs streiks lika valsts prezidentam Goodluck Jonathan daļēji atjaunot degvielas subsīdijas; tā kā starptautiskās finanšu institūcijas, piemēram, Starptautiskais Valūtas fonds, argumentē, ka subsīdijas varētu labāk izmantot izglītības, veselības aizsardzības un citu pakalpojumu finansēšanai; |
| --- | --- |

O.

tā kā šā gada sākumā nikni sabiedrības protesti un nedēļām ilgs vispārējs streiks lika valsts prezidentam Goodluck Jonathan daļēji atjaunot degvielas subsīdijas; tā kā starptautiskās finanšu institūcijas, piemēram, Starptautiskais Valūtas fonds, argumentē, ka subsīdijas varētu labāk izmantot izglītības, veselības aizsardzības un citu pakalpojumu finansēšanai;

| P. | tā kā valdošā elite gandrīz tādā pašā mērā kā iepriekš turpina nepareizi pārvaldīt un ļaunprātīgi izmantot valsts bagātīgos dabas resursus, proti, naftu; tā kā turklāt secīgās naftas noplūdes no starptautiskajiem naftas ieguves uzņēmumiem, cauruļvadu sabotāža, jēlnaftas zagšana un plaši izplatīta gāzes aizdegšanās ir novedusi pie Nigēras deltas smaga piesārņojuma; tā kā saskaņā ar ANO ziņojumu vides atjaunošana Nigērijas naftas ieguves reģionā — Ogonilandē — varētu izvērsties par pasaulē plašāko un ilgāko naftas piesārņojuma novēršanas pasākumu, ja būtu pilnībā jāattīra piesārņotais dzeramais ūdens, zeme, mazās upes un citas ekosistēmas; |
| --- | --- |

P.

tā kā valdošā elite gandrīz tādā pašā mērā kā iepriekš turpina nepareizi pārvaldīt un ļaunprātīgi izmantot valsts bagātīgos dabas resursus, proti, naftu; tā kā turklāt secīgās naftas noplūdes no starptautiskajiem naftas ieguves uzņēmumiem, cauruļvadu sabotāža, jēlnaftas zagšana un plaši izplatīta gāzes aizdegšanās ir novedusi pie Nigēras deltas smaga piesārņojuma; tā kā saskaņā ar ANO ziņojumu vides atjaunošana Nigērijas naftas ieguves reģionā — Ogonilandē — varētu izvērsties par pasaulē plašāko un ilgāko naftas piesārņojuma novēršanas pasākumu, ja būtu pilnībā jāattīra piesārņotais dzeramais ūdens, zeme, mazās upes un citas ekosistēmas;

| Q. | tā kā sieviešu lietu un sociālās attīstības ministre Hajia Zainab Maina skaidri pauda bažas par daudzajiem izvarošanas un citas pret sievietēm vērstas seksuālās vardarbības gadījumiem valstī un paziņoja — lai novērstu šo uztraucošo tendenci, ir obligāti jāpieņem likumprojekts par vardarbību pret personām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā sieviešu lietu un sociālās attīstības ministre Hajia Zainab Maina skaidri pauda bažas par daudzajiem izvarošanas un citas pret sievietēm vērstas seksuālās vardarbības gadījumiem valstī un paziņoja — lai novērstu šo uztraucošo tendenci, ir obligāti jāpieņem likumprojekts par vardarbību pret personām;

| R. | tā kā saskaņā ar Nigērijas federālo kriminālkodeksu par homoseksuālu uzvedību var piespriest līdz 14 gadiem ilgu cietumsodu, savukārt atsevišķos štatos, kuros piemēro Šariāta likumus, labprātīga vīriešu stāšanās homoseksuālās attiecībās ir sodāma ar nāvi, bet sieviešu stāšanās homoseksuālās attiecībās sodāma ar pēršanu un 6 mēnešus ilgu cietumsodu; tā kā nesen tika ierosināti arī federālie tiesību akti, kas par krimināli sodāmu darbību atzīst viendzimuma laulības, kā sodu par to paredzot līdz 14 gadiem cietumā; tā kā Nacionālā Asambleja divreiz mēģināja pieņemt šos tiesību aktus, taču to nepieļāva starptautiskie un vietējie cilvēktiesību aktīvisti; |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar Nigērijas federālo kriminālkodeksu par homoseksuālu uzvedību var piespriest līdz 14 gadiem ilgu cietumsodu, savukārt atsevišķos štatos, kuros piemēro Šariāta likumus, labprātīga vīriešu stāšanās homoseksuālās attiecībās ir sodāma ar nāvi, bet sieviešu stāšanās homoseksuālās attiecībās sodāma ar pēršanu un 6 mēnešus ilgu cietumsodu; tā kā nesen tika ierosināti arī federālie tiesību akti, kas par krimināli sodāmu darbību atzīst viendzimuma laulības, kā sodu par to paredzot līdz 14 gadiem cietumā; tā kā Nacionālā Asambleja divreiz mēģināja pieņemt šos tiesību aktus, taču to nepieļāva starptautiskie un vietējie cilvēktiesību aktīvisti;

| S. | tā kā Nigērijas arodbiedrību aktīvisti un cilvēktiesību aizstāvji Osmond Ugwu un Raphael Elobuike tiek turēti apcietinājumā Enugu federālajā cietumā Nigērijas dienvidaustrumos, apsūdzot viņus policista slepkavības mēģinājumā pēc viņu aizturēšanas strādnieku mītiņā 2011. gada 24. oktobrī; tā kā saskaņā ar Amnesty International un Human Rights Watch sniegto informāciju prokuratūrai nav pierādījumu pret viņiem ierosinātajā lietā; |
| --- | --- |

S.

tā kā Nigērijas arodbiedrību aktīvisti un cilvēktiesību aizstāvji Osmond Ugwu un Raphael Elobuike tiek turēti apcietinājumā Enugu federālajā cietumā Nigērijas dienvidaustrumos, apsūdzot viņus policista slepkavības mēģinājumā pēc viņu aizturēšanas strādnieku mītiņā 2011. gada 24. oktobrī; tā kā saskaņā ar Amnesty International un Human Rights Watch sniegto informāciju prokuratūrai nav pierādījumu pret viņiem ierosinātajā lietā;

| T. | tā kā ES ir lielākā finansiālās palīdzības sniedzēja Nigērijai un tā kā Komisija un Nigērijas federālā valdība 2009. gada 12. novembrī parakstīja Nigērijas un EK valsts stratēģisko dokumentu un valsts indikatīvo programmu 2008.–2013. gadam, saskaņā ar kuru ES finansēs projektus, kuru mērķis cita starpā ir panākt mieru, drošību un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā ES ir lielākā finansiālās palīdzības sniedzēja Nigērijai un tā kā Komisija un Nigērijas federālā valdība 2009. gada 12. novembrī parakstīja Nigērijas un EK valsts stratēģisko dokumentu un valsts indikatīvo programmu 2008.–2013. gadam, saskaņā ar kuru ES finansēs projektus, kuru mērķis cita starpā ir panākt mieru, drošību un cilvēktiesību ievērošanu;

| U. | tā kā saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma 8. pantu ES uzņemas iesaistīties regulārā politiskā dialogā ar Nigēriju par cilvēktiesībām un demokrātijas principiem, tostarp par etnisko, reliģisko un rasu diskrimināciju, |
| --- | --- |

U.

tā kā saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma 8. pantu ES uzņemas iesaistīties regulārā politiskā dialogā ar Nigēriju par cilvēktiesībām un demokrātijas principiem, tostarp par etnisko, reliģisko un rasu diskrimināciju,

| 1. | stingri nosoda nesenos vardarbības aktus, it īpaši islāmistu teroristu sektas „Boko Haram” uzbrukumus, pauž nožēlu par traģiskajiem nāves gadījumiem nemieru piemeklētajos Nigērijas reģionos un izsaka līdzjūtību tuviniekus zaudējušajiem un ievainotajiem; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda nesenos vardarbības aktus, it īpaši islāmistu teroristu sektas „Boko Haram” uzbrukumus, pauž nožēlu par traģiskajiem nāves gadījumiem nemieru piemeklētajos Nigērijas reģionos un izsaka līdzjūtību tuviniekus zaudējušajiem un ievainotajiem;

| 2. | mudina visas kopienas būt savaldīgām un censties risināt starp Nigērijas reliģiskajām un etniskajām grupām pastāvošos strīdus mierīgā ceļā; |
| --- | --- |

2.

mudina visas kopienas būt savaldīgām un censties risināt starp Nigērijas reliģiskajām un etniskajām grupām pastāvošos strīdus mierīgā ceļā;

| 3. | mudina Nigērijas valdību pēc iespējas ātrāk izbeigt vardarbību un garantēt valsts iedzīvotāju drošību un aizsardzību un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

3.

mudina Nigērijas valdību pēc iespējas ātrāk izbeigt vardarbību un garantēt valsts iedzīvotāju drošību un aizsardzību un cilvēktiesību ievērošanu;

| 4. | aicina Nigērijas prezidentu veicināt reliģiju un konfesiju dialogu un pastiprināt domas, apziņas un reliģijas brīvību; |
| --- | --- |

4.

aicina Nigērijas prezidentu veicināt reliģiju un konfesiju dialogu un pastiprināt domas, apziņas un reliģijas brīvību;

| 5. | uzsver neatkarīgas, objektīvas un pieejamas tiesu sistēmas nozīmi nesodāmības izbeigšanā un tiesiskuma un iedzīvotāju pamattiesību ievērošanas pastiprināšanā; |
| --- | --- |

5.

uzsver neatkarīgas, objektīvas un pieejamas tiesu sistēmas nozīmi nesodāmības izbeigšanā un tiesiskuma un iedzīvotāju pamattiesību ievērošanas pastiprināšanā;

| 6. | aicina federālo valdību veikt visnesenāko vardarbības aktu cēloņu izmeklēšanu un nodrošināt to, ka par to izdarīšanu atbildīgās personas tiek sauktas pie atbildības tiesas ceļā; it īpaši aicina federālo valdību bargi vērsties pret „Boko Haram”, kas palielina savu ietekmi, ļaunprātīgi izmantojot dziļi iesakņojušos reliģisko saspīlējumu Nigērijā; |
| --- | --- |

6.

aicina federālo valdību veikt visnesenāko vardarbības aktu cēloņu izmeklēšanu un nodrošināt to, ka par to izdarīšanu atbildīgās personas tiek sauktas pie atbildības tiesas ceļā; it īpaši aicina federālo valdību bargi vērsties pret „Boko Haram”, kas palielina savu ietekmi, ļaunprātīgi izmantojot dziļi iesakņojušos reliģisko saspīlējumu Nigērijā;

| 7. | uzsver reģionālās sadarbības nozīmi to draudu novēršanā, kurus rada iespējamā saikne starp „Boko Haram” un AQMI; mudina reģiona valstis pastiprināt savstarpējo sadarbību, tostarp ar attiecīgo reģionālo organizāciju palīdzību, lai novērstu „Boko Haram” un AQMI sinerģiju; aicina ES iestādes un dalībvalstis atbalstīt šos reģionāla līmeņa centienus; |
| --- | --- |

7.

uzsver reģionālās sadarbības nozīmi to draudu novēršanā, kurus rada iespējamā saikne starp „Boko Haram” un AQMI; mudina reģiona valstis pastiprināt savstarpējo sadarbību, tostarp ar attiecīgo reģionālo organizāciju palīdzību, lai novērstu „Boko Haram” un AQMI sinerģiju; aicina ES iestādes un dalībvalstis atbalstīt šos reģionāla līmeņa centienus;

| 8. | stingri nosoda Apvienotās Karalistes pilsoņa Chris McManus un Itālijas pilsoņa Franco Lamolinara — divu Itālijas celtniecības uzņēmumā strādājošu inženieru, kurus AQMI Ziemeļnigērijā turēja gūstā kā ķīlniekus 10 mēnešus, — nogalināšanu neveiksmīgā viņu atbrīvošanas mēģinājumā 2012. gada 8. martā un izsaka līdzjūtību viņu piederīgajiem; |
| --- | --- |

8.

stingri nosoda Apvienotās Karalistes pilsoņa Chris McManus un Itālijas pilsoņa Franco Lamolinara — divu Itālijas celtniecības uzņēmumā strādājošu inženieru, kurus AQMI Ziemeļnigērijā turēja gūstā kā ķīlniekus 10 mēnešus, — nogalināšanu neveiksmīgā viņu atbrīvošanas mēģinājumā 2012. gada 8. martā un izsaka līdzjūtību viņu piederīgajiem;

| 9. | prasa rūpīgāk izpētīt konflikta pamatcēloņus, tostarp sociālo, ekonomisko un etnisko saspīlējumu, un izvairīties no vispārīgu un vienkāršotu skaidrojumu sniegšanas, balstoties tikai uz reliģiju, jo tie neradīs pamatu ilgtermiņa un stabilam problēmu risinājumam šajā reģionā; |
| --- | --- |

9.

prasa rūpīgāk izpētīt konflikta pamatcēloņus, tostarp sociālo, ekonomisko un etnisko saspīlējumu, un izvairīties no vispārīgu un vienkāršotu skaidrojumu sniegšanas, balstoties tikai uz reliģiju, jo tie neradīs pamatu ilgtermiņa un stabilam problēmu risinājumam šajā reģionā;

| 10. | aicina federālo valdību aizsargāt valsts iedzīvotājus un novērst vardarbības pamatcēloņus, visiem pilsoņiem nodrošinot vienlīdzīgas tiesības un risinot problēmas, kas saistītas ar auglīgās lauksaimniecībā izmantojamās zemes kontroli, bezdarbu un nabadzību; |
| --- | --- |

10.

aicina federālo valdību aizsargāt valsts iedzīvotājus un novērst vardarbības pamatcēloņus, visiem pilsoņiem nodrošinot vienlīdzīgas tiesības un risinot problēmas, kas saistītas ar auglīgās lauksaimniecībā izmantojamās zemes kontroli, bezdarbu un nabadzību;

| 11. | aicina federālo valdību cīnīties pret korupciju, nabadzību un nevienlīdzību un aktīvi īstenot sociālas, politiskas un ekonomiskas reformas, lai radītu demokrātisku, stabilu, drošu un brīvu valsti, kurā tiek ņemtas vērā cilvēktiesības; |
| --- | --- |

11.

aicina federālo valdību cīnīties pret korupciju, nabadzību un nevienlīdzību un aktīvi īstenot sociālas, politiskas un ekonomiskas reformas, lai radītu demokrātisku, stabilu, drošu un brīvu valsti, kurā tiek ņemtas vērā cilvēktiesības;

| 12. | aicina varas iestādes izskatīt un apmierināt to iedzīvotāju patiesās sūdzības, kuri dzīvo valsts ziemeļos apgabalos, kas ir daudz nabadzīgāki nekā daži turīgākie dienvidu štati, un par prioritāti noteikt viņu šausmīgo dzīves apstākļu uzlabošanu, vienlaikus neatstājot novārtā dienvidu štatus ar līdzīgām problēmām; |
| --- | --- |

12.

aicina varas iestādes izskatīt un apmierināt to iedzīvotāju patiesās sūdzības, kuri dzīvo valsts ziemeļos apgabalos, kas ir daudz nabadzīgāki nekā daži turīgākie dienvidu štati, un par prioritāti noteikt viņu šausmīgo dzīves apstākļu uzlabošanu, vienlaikus neatstājot novārtā dienvidu štatus ar līdzīgām problēmām;

| 13. | aicina Nigērijas varas iestādes un ārvalstu uzņēmumus, kas darbojas Nigērijas naftas ieguves nozarē, palīdzēt stiprināt pārvaldību, uzlabojot pārredzamību un pārskatatbildību ieguves rūpniecībā, un aicina uzņēmumus ievērot ieguves rūpniecības nozaru pārredzamības iniciatīvu un publicēt summas, kuras tie maksā Nigērijas valdībai; |
| --- | --- |

13.

aicina Nigērijas varas iestādes un ārvalstu uzņēmumus, kas darbojas Nigērijas naftas ieguves nozarē, palīdzēt stiprināt pārvaldību, uzlabojot pārredzamību un pārskatatbildību ieguves rūpniecībā, un aicina uzņēmumus ievērot ieguves rūpniecības nozaru pārredzamības iniciatīvu un publicēt summas, kuras tie maksā Nigērijas valdībai;

| 14. | uzsver, ka Nigērijas varas iestādēm un starptautiskajiem naftas uzņēmumiem ir jādara viss iespējamais, lai izbeigtu joprojām notiekošo piesārņošanu, un jāīsteno ANO Vides programmā iekļautie ieteikumi nolūkā novērst kaitējumu, ko videi radījis naftas piesārņojums; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka Nigērijas varas iestādēm un starptautiskajiem naftas uzņēmumiem ir jādara viss iespējamais, lai izbeigtu joprojām notiekošo piesārņošanu, un jāīsteno ANO Vides programmā iekļautie ieteikumi nolūkā novērst kaitējumu, ko videi radījis naftas piesārņojums;

| 15. | stingri mudina Nigērijas varas iestādes nodrošināt, ka tiek pieņemts likumprojekts par vardarbību pret personām, un cer, ka tas būs noderīgs instruments seksuālās vardarbības un citu pret sievietēm vērstas vardarbības aktu novēršanā; |
| --- | --- |

15.

stingri mudina Nigērijas varas iestādes nodrošināt, ka tiek pieņemts likumprojekts par vardarbību pret personām, un cer, ka tas būs noderīgs instruments seksuālās vardarbības un citu pret sievietēm vērstas vardarbības aktu novēršanā;

| 16. | prasa atcelt pašreizējos tiesību aktus, kuros homoseksuālisms atzīts par kriminālnoziegumu, dažos gadījumos kā sodu par to paredzot nomētāšanu ar akmeņiem; aicina Nigērijas parlamentu noraidīt likumprojektu par viendzimuma laulību aizliegumu, kura pieņemšanas gadījumā lesbietes, geji, biseksuālas personas un transpersonas — gan nigērieši, gan ārzemnieki — tiktu pakļauti nopietnam vardarbības un aizturēšanas riskam; |
| --- | --- |

16.

prasa atcelt pašreizējos tiesību aktus, kuros homoseksuālisms atzīts par kriminālnoziegumu, dažos gadījumos kā sodu par to paredzot nomētāšanu ar akmeņiem; aicina Nigērijas parlamentu noraidīt likumprojektu par viendzimuma laulību aizliegumu, kura pieņemšanas gadījumā lesbietes, geji, biseksuālas personas un transpersonas — gan nigērieši, gan ārzemnieki — tiktu pakļauti nopietnam vardarbības un aizturēšanas riskam;

| 17. | aicina valdību no apcietinājuma atbrīvot arodbiedrības vadītāju Osmond Ugwu un arodbiedrības biedru Raphael Elobuike, jo pret viņiem ierosinātajās krimināllietās nav pietiekamu pierādījumu; |
| --- | --- |

17.

aicina valdību no apcietinājuma atbrīvot arodbiedrības vadītāju Osmond Ugwu un arodbiedrības biedru Raphael Elobuike, jo pret viņiem ierosinātajās krimināllietās nav pietiekamu pierādījumu;

| 18. | atkārtoti pauž bažas par to, ka daudzās trešās valstīs netiek pilnībā un efektīvi ievērotas visu reliģisko minoritāšu tiesības uz reliģijas brīvību; šajā sakarībā uzsver, ka lūgšanas brīvība ir tikai daļa no tiesībām uz reliģijas brīvību, kas ietver arī brīvību mainīt reliģisko piederību un individuāli, kolektīvi, privāti, publiski vai institucionālā līmenī paust reliģisko pārliecību, to sludinot, praktizējot un veicot attiecīgus rituālus; šajā sakarībā uzsver, ka publiskais faktors ir reliģiskās brīvības galvenais elements un ka aizliegšana kristiešiem un pie citām konfesijām piederošajiem publiski paust savu ticību, vienlaikus viņu reliģiju noreducējot līdz privātai parādībai, ir nopietns viņu tiesību uz reliģijas brīvību pārkāpums; |
| --- | --- |

18.

atkārtoti pauž bažas par to, ka daudzās trešās valstīs netiek pilnībā un efektīvi ievērotas visu reliģisko minoritāšu tiesības uz reliģijas brīvību; šajā sakarībā uzsver, ka lūgšanas brīvība ir tikai daļa no tiesībām uz reliģijas brīvību, kas ietver arī brīvību mainīt reliģisko piederību un individuāli, kolektīvi, privāti, publiski vai institucionālā līmenī paust reliģisko pārliecību, to sludinot, praktizējot un veicot attiecīgus rituālus; šajā sakarībā uzsver, ka publiskais faktors ir reliģiskās brīvības galvenais elements un ka aizliegšana kristiešiem un pie citām konfesijām piederošajiem publiski paust savu ticību, vienlaikus viņu reliģiju noreducējot līdz privātai parādībai, ir nopietns viņu tiesību uz reliģijas brīvību pārkāpums;

| 19. | uzsver, ka daudzās pasaules daļās vēl aizvien pastāv šķēršļi brīvai ticības praktizēšanai, un aicina augsto pārstāvi C. Ashton un Komisiju uzstāt uz šādu jautājumu risināšanu saistībā ar tās atbilstīgajām iniciatīvām cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka daudzās pasaules daļās vēl aizvien pastāv šķēršļi brīvai ticības praktizēšanai, un aicina augsto pārstāvi C. Ashton un Komisiju uzstāt uz šādu jautājumu risināšanu saistībā ar tās atbilstīgajām iniciatīvām cilvēktiesību jomā;

| 20. | aicina augsto pārstāvi, kas ir atbildīga par Eiropas Ārējās darbības dienestu, Nigērijā veikt pasākumus, apvienojot diplomātiju un ilgtermiņa attīstības sadarbību, lai panāktu mieru, drošību, labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

20.

aicina augsto pārstāvi, kas ir atbildīga par Eiropas Ārējās darbības dienestu, Nigērijā veikt pasākumus, apvienojot diplomātiju un ilgtermiņa attīstības sadarbību, lai panāktu mieru, drošību, labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu;

| 21. | mudina ES saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma 8. pantu turpināt politisko dialogu ar Nigēriju un šajā sakarībā risināt jautājumus, kas saistīti ar vispārējām cilvēktiesībām, tostarp domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvību, un jebkāda veida nediskrimināciju, kā noteikts vispārējos, reģionālos un valsts cilvēktiesību instrumentos; |
| --- | --- |

21.

mudina ES saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma 8. pantu turpināt politisko dialogu ar Nigēriju un šajā sakarībā risināt jautājumus, kas saistīti ar vispārējām cilvēktiesībām, tostarp domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvību, un jebkāda veida nediskrimināciju, kā noteikts vispārējos, reģionālos un valsts cilvēktiesību instrumentos;

| 22. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nigērijas federālajai valdībai, Āfrikas Savienības un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas institūcijām, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālajai asamblejai, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

22.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nigērijas federālajai valdībai, Āfrikas Savienības un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas institūcijām, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālajai asamblejai, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/102 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/102

---

Ceturtdiena, 2012. gada 15. martsSestais Pasaules Ūdens forums

P7_TA(2012)0091

Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par sesto Pasaules Ūdens forumu Marseļā 2012. gada 12.–17. martā (2012/2552(RSP))

2013/C 251 E/18

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā to, ka Marseļā 2012. gada 12.–17. martā notiks sestais Pasaules Ūdens forums, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Marseļā 2012. gada 12.–17. martā notiks sestais Pasaules Ūdens forums,

| — | ņemot vērā attiecīgi Marrākešā (1997), Hāgā (2000), Kioto (2003), Mehiko (2006) un Stambulā (2009) notikušo pirmo piecu Pasaules ūdens forumu nobeiguma deklarācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgi Marrākešā (1997), Hāgā (2000), Kioto (2003), Mehiko (2006) un Stambulā (2009) notikušo pirmo piecu Pasaules ūdens forumu nobeiguma deklarācijas,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 28. jūlija rezolūciju Nr. 64/292 par cilvēka tiesībām uz ūdeni un sanitāriju un ANO Cilvēktiesību padomes 2010. gada 30. septembra rezolūciju Nr. 15/9 par cilvēktiesībām un droša dzeramā ūdens un sanitārijas pieejamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 28. jūlija rezolūciju Nr. 64/292 par cilvēka tiesībām uz ūdeni un sanitāriju un ANO Cilvēktiesību padomes 2010. gada 30. septembra rezolūciju Nr. 15/9 par cilvēktiesībām un droša dzeramā ūdens un sanitārijas pieejamību,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izklāstīti Tūkstošgades attīstības mērķi, ko starptautiskā sabiedrība ir vienojusies noteikt, lai izskaustu nabadzību, un saskaņā ar kuru līdz 2015. gadam uz pusi ir jāsamazina to pasaules iedzīvotāju skaits, kam nav pastāvīgi pieejams drošs dzeramais ūdens un sanitārijas pamatpakalpojumi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izklāstīti Tūkstošgades attīstības mērķi, ko starptautiskā sabiedrība ir vienojusies noteikt, lai izskaustu nabadzību, un saskaņā ar kuru līdz 2015. gadam uz pusi ir jāsamazina to pasaules iedzīvotāju skaits, kam nav pastāvīgi pieejams drošs dzeramais ūdens un sanitārijas pamatpakalpojumi,

| — | ņemot vērā ANO ziņojumu „Ūdens mainīgajā pasaulē”, kas ir trešais ANO ziņojums par ūdens resursu apsaimniekošanu pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ziņojumu „Ūdens mainīgajā pasaulē”, kas ir trešais ANO ziņojums par ūdens resursu apsaimniekošanu pasaulē,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Budapeštā (2011. gada 16.–18. maijā) pieņemto rezolūciju par ūdens piesārņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Budapeštā (2011. gada 16.–18. maijā) pieņemto rezolūciju par ūdens piesārņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (1) („Ūdens pamatdirektīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (1) („Ūdens pamatdirektīva”),

| — | ņemot vērā 2011. gada 29. septembra rezolūciju par to, lai izstrādātu ES kopējo nostāju, gatavojoties ANO organizētajai Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmei par ilgtspējīgu attīstību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 29. septembra rezolūciju par to, lai izstrādātu ES kopējo nostāju, gatavojoties ANO organizētajai Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmei par ilgtspējīgu attīstību (2),

| — | ņemot vērā 2009. gada 12. marta rezolūciju par ūdeni piektā Pasaules Ūdens foruma kontekstā, kas notika Stambulā no 2009. gada 16. līdz 22. martam (3), un 2006. gada 15. marta rezolūciju par ceturto Pasaules Ūdens forumu Mehiko (2006. gada 16.-22. martā) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 12. marta rezolūciju par ūdeni piektā Pasaules Ūdens foruma kontekstā, kas notika Stambulā no 2009. gada 16. līdz 22. martam (3), un 2006. gada 15. marta rezolūciju par ceturto Pasaules Ūdens forumu Mehiko (2006. gada 16.-22. martā) (4),

| — | ņemot vērā mutisko jautājumu Komisijai par sesto Pasaules Ūdens forumu Marseļā 2012. gada 12.–17. martā (O-000013/2012 – B7-0101/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā mutisko jautājumu Komisijai par sesto Pasaules Ūdens forumu Marseļā 2012. gada 12.–17. martā (O-000013/2012 – B7-0101/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā gandrīz pusei jaunattīstības valstu iedzīvotāju nav pieejama sanitārā infrastruktūra, vairāk nekā 800 miljoni cilvēku joprojām izmanto veselībai nedrošus dzeramā ūdens ieguves avotus, un katru gadu vairāk nekā 2,5 miljoni bērnu mirst droša dzeramā ūdens un sanitārijas pakalpojumu trūkuma un sliktu higiēnas apstākļu dēļ; |
| --- | --- |

A.

tā kā gandrīz pusei jaunattīstības valstu iedzīvotāju nav pieejama sanitārā infrastruktūra, vairāk nekā 800 miljoni cilvēku joprojām izmanto veselībai nedrošus dzeramā ūdens ieguves avotus, un katru gadu vairāk nekā 2,5 miljoni bērnu mirst droša dzeramā ūdens un sanitārijas pakalpojumu trūkuma un sliktu higiēnas apstākļu dēļ;

| B. | tā kā ūdens resursu apsaimniekošana tieši ietekmē cilvēka veselību, enerģijas ražošanu, lauksaimniecību un uzturdrošību, turklāt efektīva ūdens resursu apsaimniekošana ir būtisks nabadzības mazināšanas priekšnoteikums; |
| --- | --- |

B.

tā kā ūdens resursu apsaimniekošana tieši ietekmē cilvēka veselību, enerģijas ražošanu, lauksaimniecību un uzturdrošību, turklāt efektīva ūdens resursu apsaimniekošana ir būtisks nabadzības mazināšanas priekšnoteikums;

| C. | tā kā mežu izciršana, urbanizācija, iedzīvotāju skaita pieaugums, bioloģiskais un ķīmiskais piesārņojums un klimata pārmaiņas straujāk kā jebkad vairo saspīlējumu, ko rada veselībai nekaitīgu un drošu ūdens resursu trūkums un to kvalitātes pasliktināšanās, turklāt šo faktoru ietekmē ar ūdeni saistītu ekstremālu notikumu risks kļūst aizvien iespaidīgāks, un šīs tendences visspēcīgāk skar tieši trūcīgos pasaules iedzīvotājus, kuriem ir vismazākās iespējas tām pielāgoties; |
| --- | --- |

C.

tā kā mežu izciršana, urbanizācija, iedzīvotāju skaita pieaugums, bioloģiskais un ķīmiskais piesārņojums un klimata pārmaiņas straujāk kā jebkad vairo saspīlējumu, ko rada veselībai nekaitīgu un drošu ūdens resursu trūkums un to kvalitātes pasliktināšanās, turklāt šo faktoru ietekmē ar ūdeni saistītu ekstremālu notikumu risks kļūst aizvien iespaidīgāks, un šīs tendences visspēcīgāk skar tieši trūcīgos pasaules iedzīvotājus, kuriem ir vismazākās iespējas tām pielāgoties;

| D. | tā kā ūdens resursu ģeogrāfiskais sadalījums ir ārkārtīgi nevienmērīgs un bieži vien šo resursu apsaimniekošanai piemērotākā ir t. s. „daudzlīmeņu pārvaldības” pieeja, kuras īstenošanai īpaši nozīmīga ir reģionālo un vietējo varasiestāžu darbība; |
| --- | --- |

D.

tā kā ūdens resursu ģeogrāfiskais sadalījums ir ārkārtīgi nevienmērīgs un bieži vien šo resursu apsaimniekošanai piemērotākā ir t. s. „daudzlīmeņu pārvaldības” pieeja, kuras īstenošanai īpaši nozīmīga ir reģionālo un vietējo varasiestāžu darbība;

| E. | tā kā rezolūcijās par ceturto un piekto Pasaules Ūdens forumu Parlaments aicināja Komisiju un Padomi mudināt ES dalībvalstu vietējās varasiestādes daļu no maksājumiem, kas no patērētājiem iekasēti par ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem, piešķirt decentralizētiem sadarbības pasākumiem un tā kā nav darīts nekas, lai šīs prasības īstenotu, kaut gan, šādi rīkojoties, būtu nodrošināts, ka attiecīgie pakalpojumi ir pieejamāki vistrūcīgākajiem ļaudīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā rezolūcijās par ceturto un piekto Pasaules Ūdens forumu Parlaments aicināja Komisiju un Padomi mudināt ES dalībvalstu vietējās varasiestādes daļu no maksājumiem, kas no patērētājiem iekasēti par ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem, piešķirt decentralizētiem sadarbības pasākumiem un tā kā nav darīts nekas, lai šīs prasības īstenotu, kaut gan, šādi rīkojoties, būtu nodrošināts, ka attiecīgie pakalpojumi ir pieejamāki vistrūcīgākajiem ļaudīm;

| F. | tā kā jaunattīstības valstīs bieži vien nav piemērotu ūdens infrastruktūras sistēmu un rūpnieciski attīstītajās valstīs šīs sistēmas ir novecojušas; |
| --- | --- |

F.

tā kā jaunattīstības valstīs bieži vien nav piemērotu ūdens infrastruktūras sistēmu un rūpnieciski attīstītajās valstīs šīs sistēmas ir novecojušas;

| G. | tā kā jaunu tehnoloģiju attīstība sniedz iespēju racionālāk un ilgtspējīgāk izmantot ūdens resursus un šo tehnoloģiju pielietojums būtu izdevīgs īpaši jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

G.

tā kā jaunu tehnoloģiju attīstība sniedz iespēju racionālāk un ilgtspējīgāk izmantot ūdens resursus un šo tehnoloģiju pielietojums būtu izdevīgs īpaši jaunattīstības valstīm;

| H. | tā kā ar Ūdens pamatdirektīvu ir izveidots regulējums, lai Eiropas Savienībā aizsargātu un atjaunotu tīra ūdens resursus un nodrošinātu to ilgtspējīgu ilgtermiņa izmantošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ar Ūdens pamatdirektīvu ir izveidots regulējums, lai Eiropas Savienībā aizsargātu un atjaunotu tīra ūdens resursus un nodrošinātu to ilgtspējīgu ilgtermiņa izmantošanu;

| I. | tā kā labu ūdens stāvokli visveiksmīgāk var sasniegt, samazinot notekūdeņu un emisiju apjomu, kā arī piesārņotāju noplūdi vidē; |
| --- | --- |

I.

tā kā labu ūdens stāvokli visveiksmīgāk var sasniegt, samazinot notekūdeņu un emisiju apjomu, kā arī piesārņotāju noplūdi vidē;

| J. | tā kā jaunajā ES kopējās lauksaimniecības politikas un kohēzijas politikas regulējumā, kas ierosināts, ņemot vērā stratēģiju „Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, ir atbalstīta ar vidi un klimatu saistītu jautājumu iekļaušana galvenajās rīcības jomās; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunajā ES kopējās lauksaimniecības politikas un kohēzijas politikas regulējumā, kas ierosināts, ņemot vērā stratēģiju „Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, ir atbalstīta ar vidi un klimatu saistītu jautājumu iekļaušana galvenajās rīcības jomās;

| K. | tā kā Pasaules Ūdens forums, kura sanāksmes tiek rīkotas reizi trijos gados, ūdenssaimniecības nozares pārstāvjiem, kā arī politikas veidotājiem un lēmumu pieņēmējiem no visiem pasaules reģioniem sniedz unikālu iespēju satikties, diskutēt un mēģināt rast risinājumus, kas ļautu panākt nodrošinājumu ar ūdeni; |
| --- | --- |

K.

tā kā Pasaules Ūdens forums, kura sanāksmes tiek rīkotas reizi trijos gados, ūdenssaimniecības nozares pārstāvjiem, kā arī politikas veidotājiem un lēmumu pieņēmējiem no visiem pasaules reģioniem sniedz unikālu iespēju satikties, diskutēt un mēģināt rast risinājumus, kas ļautu panākt nodrošinājumu ar ūdeni;

| L. | tā kā sestā Pasaules Ūdens foruma vadmotīvs ir „Laiks risinājumiem” un šī foruma kontekstā ir noteiktas 12 galvenās prioritātes rīcībai ūdens resursu jomā, kas iedalītas trijās stratēģisko uzdevumu grupās — nodrošināt labklājību ikvienam, sekmēt ekonomikas attīstību un nosargāt planētas ūdens resursus, un ir noteiktas arī 3 „panākumu atslēgas”, |
| --- | --- |

L.

tā kā sestā Pasaules Ūdens foruma vadmotīvs ir „Laiks risinājumiem” un šī foruma kontekstā ir noteiktas 12 galvenās prioritātes rīcībai ūdens resursu jomā, kas iedalītas trijās stratēģisko uzdevumu grupās — nodrošināt labklājību ikvienam, sekmēt ekonomikas attīstību un nosargāt planētas ūdens resursus, un ir noteiktas arī 3 „panākumu atslēgas”,

Nodrošināt labklājību ikvienam

| 1. | pauž pārliecību, ka ūdens ir visai cilvēcei kopīgs resurss, tādēļ tas nedrīkst būt nelikumīgas peļņas avots, un ka nodrošinājums ar ūdeni ir uzskatāms par vispārējām cilvēka pamattiesībām; ir gandarīts, ka Apvienoto Nāciju Organizācija ir atzinusi — cilvēka tiesības uz droša dzeramā ūdens un sanitārijas pieejamību ir daļa no tiesībām uz pienācīgu dzīves līmeni; prasa darīt visu iespējamo, lai līdz 2015. gadam garantētu, ka ūdens ir pieejams vistrūcīgākajiem pasaules iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

1.

pauž pārliecību, ka ūdens ir visai cilvēcei kopīgs resurss, tādēļ tas nedrīkst būt nelikumīgas peļņas avots, un ka nodrošinājums ar ūdeni ir uzskatāms par vispārējām cilvēka pamattiesībām; ir gandarīts, ka Apvienoto Nāciju Organizācija ir atzinusi — cilvēka tiesības uz droša dzeramā ūdens un sanitārijas pieejamību ir daļa no tiesībām uz pienācīgu dzīves līmeni; prasa darīt visu iespējamo, lai līdz 2015. gadam garantētu, ka ūdens ir pieejams vistrūcīgākajiem pasaules iedzīvotājiem;

| 2. | aicina Komisiju un dalībvalstis vēl spēcīgāk īstenot apņemšanos pilnībā sasniegt ANO Tūkstošgades attīstības mērķus ūdensapgādes un sanitārijas jomā, kā arī ņemt vērā attiecīgos ilgtspējīgai attīstībai veltītās ANO konferences (Rio+20) rezultātus; uzsver, ka Pasaules Ūdens forumā būtu jāapspriež lauksaimniecības un ekonomikas attīstības stratēģijas un risinājumi, kas var garantēt augstu ūdens pieejamības un kvalitātes līmeni; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju un dalībvalstis vēl spēcīgāk īstenot apņemšanos pilnībā sasniegt ANO Tūkstošgades attīstības mērķus ūdensapgādes un sanitārijas jomā, kā arī ņemt vērā attiecīgos ilgtspējīgai attīstībai veltītās ANO konferences (Rio+20) rezultātus; uzsver, ka Pasaules Ūdens forumā būtu jāapspriež lauksaimniecības un ekonomikas attīstības stratēģijas un risinājumi, kas var garantēt augstu ūdens pieejamības un kvalitātes līmeni;

| 3. | jo īpaši ņemot vērā gaidāmo Rio+20 konferenci, uzsver nepieciešamību uzņemties konkrētas saistības, kas veicinātu ūdens resursu pieejamību un to aizsardzību; |
| --- | --- |

3.

jo īpaši ņemot vērā gaidāmo Rio+20 konferenci, uzsver nepieciešamību uzņemties konkrētas saistības, kas veicinātu ūdens resursu pieejamību un to aizsardzību;

| 4. | uzskata, ka sabiedrības veselība un vides aizsardzība ir ikvienas ūdens resursu apsaimniekošanas politikas prioritāte; uzsver, ka dzeramā ūdens resursu aizsardzība ir cilvēka veselībai izšķirošas nozīmes faktors; prasa ūdens resursu apsaimniekošanu plānot un īstenot upju baseinu mērogā, iekļaujot pilnu hidroloģisko ciklu; norāda, ka ūdens piesārņojums ir jānovērš, likvidējot piesārņojuma avotu, proti, ierobežojot to bīstamo vielu daudzumu, kas nonāk vidē un dzeramā ūdens resursu zonās; prasa īstenot principu „piesārņotājs maksā”; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka sabiedrības veselība un vides aizsardzība ir ikvienas ūdens resursu apsaimniekošanas politikas prioritāte; uzsver, ka dzeramā ūdens resursu aizsardzība ir cilvēka veselībai izšķirošas nozīmes faktors; prasa ūdens resursu apsaimniekošanu plānot un īstenot upju baseinu mērogā, iekļaujot pilnu hidroloģisko ciklu; norāda, ka ūdens piesārņojums ir jānovērš, likvidējot piesārņojuma avotu, proti, ierobežojot to bīstamo vielu daudzumu, kas nonāk vidē un dzeramā ūdens resursu zonās; prasa īstenot principu „piesārņotājs maksā”;

| 5. | uzsver, ka ūdens ir mieram un sadarbībai nozīmīgs elements; pieprasa slēgt un īstenot starptautiskus nolīgumus par pārrobežu virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu kopīgu apsaimniekošanu, rosinot sadarbību starp attiecīgo valstu iedzīvotājiem un varasiestādēm, jo tas garantētu ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un novērstu iekšzemes un starptautisku konfliktu iespējamību; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ūdens ir mieram un sadarbībai nozīmīgs elements; pieprasa slēgt un īstenot starptautiskus nolīgumus par pārrobežu virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu kopīgu apsaimniekošanu, rosinot sadarbību starp attiecīgo valstu iedzīvotājiem un varasiestādēm, jo tas garantētu ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un novērstu iekšzemes un starptautisku konfliktu iespējamību;

Sekmēt ekonomikas attīstību

| 6. | uzsver, ka jo īpaši jaunattīstības valstīs ir jālīdzsvaro ūdens izmantošanas veidi, nodrošinot pieejamajiem resursiem atbilstošu pieprasījumu pēc ūdens, kā arī ūdens kvalitāti; prasa starptautiskā, valsts un vietējā mērogā kopā ar teritoriālplānojumu pieņemt integrētus ūdens resursu apsaimniekošanas plānus; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka jo īpaši jaunattīstības valstīs ir jālīdzsvaro ūdens izmantošanas veidi, nodrošinot pieejamajiem resursiem atbilstošu pieprasījumu pēc ūdens, kā arī ūdens kvalitāti; prasa starptautiskā, valsts un vietējā mērogā kopā ar teritoriālplānojumu pieņemt integrētus ūdens resursu apsaimniekošanas plānus;

| 7. | prasa ieguldīt gan publisko, gan privāto finansējumu novatorisku tehnoloģiju pētniecībā un izstrādē visās ūdens resursu apsaimniekošanas jomās; mudina lauksaimniecībā izmantot jaunas ūdens tehnoloģijas, iekārtas un ierīces, kas nodrošinātu ilgtspējīgu veselībai nekaitīgas pārtikas ražošanu pietiekamā daudzumā, racionālāk izmantojot ūdeni un vairāk izmantojot netradicionālus ūdens resursus, tostarp atkārtoti izmantojot attīrītus notekūdeņus laistīšanas un rūpnieciskām vajadzībām; |
| --- | --- |

7.

prasa ieguldīt gan publisko, gan privāto finansējumu novatorisku tehnoloģiju pētniecībā un izstrādē visās ūdens resursu apsaimniekošanas jomās; mudina lauksaimniecībā izmantot jaunas ūdens tehnoloģijas, iekārtas un ierīces, kas nodrošinātu ilgtspējīgu veselībai nekaitīgas pārtikas ražošanu pietiekamā daudzumā, racionālāk izmantojot ūdeni un vairāk izmantojot netradicionālus ūdens resursus, tostarp atkārtoti izmantojot attīrītus notekūdeņus laistīšanas un rūpnieciskām vajadzībām;

| 8. | prasa novērst šķēršļus, kuru dēļ nav iespējams nodot ar ūdens saglabāšanu, ūdens ieguvi, apūdeņošanas paņēmieniem, gruntsūdeņu apsaimniekošanu, notekūdeņu attīrīšanu u. c. saistītas zināšanas un tehnoloģiju; |
| --- | --- |

8.

prasa novērst šķēršļus, kuru dēļ nav iespējams nodot ar ūdens saglabāšanu, ūdens ieguvi, apūdeņošanas paņēmieniem, gruntsūdeņu apsaimniekošanu, notekūdeņu attīrīšanu u. c. saistītas zināšanas un tehnoloģiju;

| 9. | uzsver ūdens resursu racionālas izmantošanas nozīmi; prasa ūdeni izmantot racionālāk, jo īpaši tajās nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā, kurās tiek izmantots lielākais ūdens daudzums, jo tieši šajās nozarēs var ievērojamākos racionālā patēriņa uzlabojumus; turklāt prasa piemērot obligātas racionālā patēriņa prasības ES tirgū laistiem ražojumiem, kas rada lielāko ūdens patēriņu, ņemot arī vērā ar to saistīto energotaupības potenciālu; |
| --- | --- |

9.

uzsver ūdens resursu racionālas izmantošanas nozīmi; prasa ūdeni izmantot racionālāk, jo īpaši tajās nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā, kurās tiek izmantots lielākais ūdens daudzums, jo tieši šajās nozarēs var ievērojamākos racionālā patēriņa uzlabojumus; turklāt prasa piemērot obligātas racionālā patēriņa prasības ES tirgū laistiem ražojumiem, kas rada lielāko ūdens patēriņu, ņemot arī vērā ar to saistīto energotaupības potenciālu;

| 10. | uzsver, ka ūdens ilgtspējīga izmantošana ir gan ekonomikai, gan videi un veselībai vienlīdz svarīga nepieciešamība; prasa pārredzamākus mehānismus ūdens cenu noteikšanai; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ūdens ilgtspējīga izmantošana ir gan ekonomikai, gan videi un veselībai vienlīdz svarīga nepieciešamība; prasa pārredzamākus mehānismus ūdens cenu noteikšanai;

Nosargāt planētas ūdens resursus

| 11. | uzsver, ka ūdeni īpaši spēcīgi ietekmē klimata pārmaiņas, kuru rezultātā varētu samazināties pieejamā ūdens, jo īpaši dzeramā ūdens, daudzums, pasliktināties ūdens kvalitāte, kā arī biežāki kļūtu aizvien spēcīgāki plūdi un sausums; pieprasa, īstenojot politiku, kas vērsta uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu, pienācīgi ņemt vērā ietekmi uz ūdens resursiem; uzsver riska novēršanas, seku mazināšanas un reaģēšanas stratēģiju nozīmi, cenšoties nepieļaut ar ūdeni saistītas ekstremālas dabas parādības; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ūdeni īpaši spēcīgi ietekmē klimata pārmaiņas, kuru rezultātā varētu samazināties pieejamā ūdens, jo īpaši dzeramā ūdens, daudzums, pasliktināties ūdens kvalitāte, kā arī biežāki kļūtu aizvien spēcīgāki plūdi un sausums; pieprasa, īstenojot politiku, kas vērsta uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu, pienācīgi ņemt vērā ietekmi uz ūdens resursiem; uzsver riska novēršanas, seku mazināšanas un reaģēšanas stratēģiju nozīmi, cenšoties nepieļaut ar ūdeni saistītas ekstremālas dabas parādības;

| 12. | aicina visas valstis līdz 2015. gadam noteikt kvantitatīvu mērķi, saskaņā ar kuru tiktu samazināts ķīmiskais un bioloģiskais piesārņojums, ko rada pilsētu notekūdeņi un uz sauszemes veiktas darbības, jo tas ļautu nosargāt un atjaunot ūdens kvalitāti, kā arī veicināt ūdens resursu un ekosistēmu ilgtspējību; atgādina dalībvalstīm, ka saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu tām ir pienākums līdz 2015. gadam panākt labu ūdens stāvokli; aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus un nodrošināt pietiekamu finansējumu, kas ļautu sasniegt šos ūdens kvalitātes mērķus; |
| --- | --- |

12.

aicina visas valstis līdz 2015. gadam noteikt kvantitatīvu mērķi, saskaņā ar kuru tiktu samazināts ķīmiskais un bioloģiskais piesārņojums, ko rada pilsētu notekūdeņi un uz sauszemes veiktas darbības, jo tas ļautu nosargāt un atjaunot ūdens kvalitāti, kā arī veicināt ūdens resursu un ekosistēmu ilgtspējību; atgādina dalībvalstīm, ka saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu tām ir pienākums līdz 2015. gadam panākt labu ūdens stāvokli; aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus un nodrošināt pietiekamu finansējumu, kas ļautu sasniegt šos ūdens kvalitātes mērķus;

Panākumu priekšnoteikumi

| 13. | mudina veidot vienotu pasaules un ES līmeņa hidroloģijas zināšanu bāzi; prasa izstrādāt vispārējus ūdens kvalitātes, daudzuma, nodrošinājuma un pieejamības pamatrādītājus, kā arī attiecīgus ūdens resursu racionālas izmantošanas rādītājus upju baseinu līmenī; |
| --- | --- |

13.

mudina veidot vienotu pasaules un ES līmeņa hidroloģijas zināšanu bāzi; prasa izstrādāt vispārējus ūdens kvalitātes, daudzuma, nodrošinājuma un pieejamības pamatrādītājus, kā arī attiecīgus ūdens resursu racionālas izmantošanas rādītājus upju baseinu līmenī;

| 14. | atbalsta to, ka tiek izstrādāti integrēti upju baseinu apsaimniekošanas plāni pasaules līmenī; uzsver, ka upju baseinu apsaimniekošanas plāniem ir primāra nozīme, īstenojot ES politiku ūdens resursu jomā saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu; īpaši uzsver reģionālo un vietējo varasiestāžu izšķirošo nozīmi, rentabli risinot globālus ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumus un nepieļaujot korupciju; |
| --- | --- |

14.

atbalsta to, ka tiek izstrādāti integrēti upju baseinu apsaimniekošanas plāni pasaules līmenī; uzsver, ka upju baseinu apsaimniekošanas plāniem ir primāra nozīme, īstenojot ES politiku ūdens resursu jomā saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu; īpaši uzsver reģionālo un vietējo varasiestāžu izšķirošo nozīmi, rentabli risinot globālus ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumus un nepieļaujot korupciju;

| 15. | aicina Komisiju Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā pievienoties ANO 1997. gada Konvencijai par starptautisko ūdensceļu izmantošanu un veicināt arī to, ka stājas spēkā grozījumi Helsinku 1992. gada Konvencijā par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu, jo tas ļautu šo instrumentu piemērot plašāk, to neattiecinot tikai uz ANO EEK valstīm, un aicina Komisiju arī veicināt to, ka tiek plašāk ratificēts Helsinku 1992. gada Konvencijas Protokols par ūdeni un veselību, tā sekmējot ūdens resursu saskaņotu un taisnīgu apsaimniekošanu iekšzemes un pārrobežu ūdens baseinos; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā pievienoties ANO 1997. gada Konvencijai par starptautisko ūdensceļu izmantošanu un veicināt arī to, ka stājas spēkā grozījumi Helsinku 1992. gada Konvencijā par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu, jo tas ļautu šo instrumentu piemērot plašāk, to neattiecinot tikai uz ANO EEK valstīm, un aicina Komisiju arī veicināt to, ka tiek plašāk ratificēts Helsinku 1992. gada Konvencijas Protokols par ūdeni un veselību, tā sekmējot ūdens resursu saskaņotu un taisnīgu apsaimniekošanu iekšzemes un pārrobežu ūdens baseinos;

| 16. | uzsver, ka ir jāpanāk ūdens resursu apsaimniekošanai pieejamā finansējuma tematiska koncentrācija un ka ūdensapgāde ir jāiekļauj visās politikas jomās, tostarp visos ES finanšu un juridiskajos instrumentos; īpaši uzsver to, ka ar ūdens resursiem saistīto problēmu risināšana ir būtiski svarīga sekmīgai pārejai uz „zaļo ekonomiku” un šādas ekonomikas darbībai; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka ir jāpanāk ūdens resursu apsaimniekošanai pieejamā finansējuma tematiska koncentrācija un ka ūdensapgāde ir jāiekļauj visās politikas jomās, tostarp visos ES finanšu un juridiskajos instrumentos; īpaši uzsver to, ka ar ūdens resursiem saistīto problēmu risināšana ir būtiski svarīga sekmīgai pārejai uz „zaļo ekonomiku” un šādas ekonomikas darbībai;

| 17. | vēlreiz aicina Padomi un Komisiju mudināt ES dalībvalstu vietējās varasiestādes daļu no maksājumiem, kas no patērētājiem iekasēti par ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem, piešķirt decentralizētiem sadarbības pasākumiem; vērš uzmanību uz to, ka principu „1 % solidaritātes ūdensapgādei”, ko pieņēmušas dažas dalībvalstis, varētu popularizēt kā paraugu; |
| --- | --- |

17.

vēlreiz aicina Padomi un Komisiju mudināt ES dalībvalstu vietējās varasiestādes daļu no maksājumiem, kas no patērētājiem iekasēti par ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem, piešķirt decentralizētiem sadarbības pasākumiem; vērš uzmanību uz to, ka principu „1 % solidaritātes ūdensapgādei”, ko pieņēmušas dažas dalībvalstis, varētu popularizēt kā paraugu;

*

* *

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0430.

(3)  OV C 87 E, 1.4.2010., 157. lpp.

(4)  OV C 291 E, 30.11.2006., 294. lpp.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/106 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/106

---

Ceturtdiena, 2012. gada 15. martsCilvēku tirdzniecība Sinajā, jo īpaši Solomon W. lieta

P7_TA(2012)0092

Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par cilvēku tirdzniecību Sinajā, jo īpaši Solomon W. lietu (2012/2569(RSP))

2013/C 251 E/19

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2010. gada 16. decembra rezolūciju par Eritrejas bēgļiem, kas kā ķīlnieki tiek turēti gūstā Sinajā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 16. decembra rezolūciju par Eritrejas bēgļiem, kas kā ķīlnieki tiek turēti gūstā Sinajā (1),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši tās 3. pantu („ikvienam ir tiesības uz dzīvību, brīvību un personīgo drošību”, 4. pantu, kas aizliedz visu veidu tirdzniecību ar vergiem, un 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši tās 3. pantu („ikvienam ir tiesības uz dzīvību, brīvību un personīgo drošību”, 4. pantu, kas aizliedz visu veidu tirdzniecību ar vergiem, un 5. pantu,

| — | ņemot vērā 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 3. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 3., 4., 5. un 6. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 3., 4., 5. un 6. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona cilvēktiesību tīkla pirmo konferenci, kas 2006. gada 26.-27. janvārī notika Kairā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona cilvēktiesību tīkla pirmo konferenci, kas 2006. gada 26.-27. janvārī notika Kairā,

| — | ņemot vērā ANO 2000. gada Palermo Protokolu par cilvēku, it īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kurš papildina ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, jo īpaši tā 6. un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2000. gada Palermo Protokolu par cilvēku, it īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kurš papildina ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, jo īpaši tā 6. un 9. pantu,

| — | ņemot vērā 2002. gada 20. septembrī pieņemto Briseles deklarāciju par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 20. septembrī pieņemto Briseles deklarāciju par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu,

| — | ņemot vērā 2005. gada Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību,

| — | ņemot vērā Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 2., 6.1., 7. un 17. pantu (ikvienam ir tiesības uz tiesisku aizsardzību pret šādu iejaukšanos vai uzbrukumiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 2., 6.1., 7. un 17. pantu (ikvienam ir tiesības uz tiesisku aizsardzību pret šādu iejaukšanos vai uzbrukumiem),

| — | ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton2010. gada 21. septembra deklarāciju par politieslodzītajiem Eritrejā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton2010. gada 21. septembra deklarāciju par politieslodzītajiem Eritrejā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā katru gadu tūkstošiem patvēruma meklētāju un migrantu zaudē dzīvību un pazūd Sinajā, savukārt citi, tostarp daudzas sievietes un bērni, tiek nolaupīti un turēti gūstā ar mērķi saņemt izpirkuma maksu; tā kā pret cilvēku tirdzniecības upuriem izturas visnecilvēcīgākajā veidā un viņus sistemātiski pakļauj vardarbībai, spīdzināšanai, izvarošanai, seksuālai izmantošanai un piespiedu darbam; |
| --- | --- |

A.

tā kā katru gadu tūkstošiem patvēruma meklētāju un migrantu zaudē dzīvību un pazūd Sinajā, savukārt citi, tostarp daudzas sievietes un bērni, tiek nolaupīti un turēti gūstā ar mērķi saņemt izpirkuma maksu; tā kā pret cilvēku tirdzniecības upuriem izturas visnecilvēcīgākajā veidā un viņus sistemātiski pakļauj vardarbībai, spīdzināšanai, izvarošanai, seksuālai izmantošanai un piespiedu darbam;

| B. | tā kā 2011. gada decembrī cilvēku kontrabandisti no Rašaidas cilts nolaupīja vairākas personas ārpus ANO bēgļu nometnes; tā kā 27 nolaupītie, tostarp četras meitenes un sieviete ar mazu bērnu, bija no Eritrejas un tika aizvesti uz Rafu Sinajā, Ēģiptē; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2011. gada decembrī cilvēku kontrabandisti no Rašaidas cilts nolaupīja vairākas personas ārpus ANO bēgļu nometnes; tā kā 27 nolaupītie, tostarp četras meitenes un sieviete ar mazu bērnu, bija no Eritrejas un tika aizvesti uz Rafu Sinajā, Ēģiptē;

| C. | tā kā grupā esošās sievietes tika piekautas un pret viņām izturējās slikti, dažas no viņām tika nogalinātas un viņu mirstīgās atliekas atstātas tuksnesī un vienīgi 25 gadus vecam vīrietim vārdā Solomon izdevās aizbēgt no saviem nolaupītājiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā grupā esošās sievietes tika piekautas un pret viņām izturējās slikti, dažas no viņām tika nogalinātas un viņu mirstīgās atliekas atstātas tuksnesī un vienīgi 25 gadus vecam vīrietim vārdā Solomon izdevās aizbēgt no saviem nolaupītājiem;

| D. | tā kā Solomon bija paredzēts pienest ūdeni 125 citiem ieslodzītajiem no Eritrejas, Sudānas un Etiopijas, kuri bija ieslodzīti mājās un staļļos Almahdijas ciemā, un viņš precīzi zina, kur tiek turēti ieslodzītie, un ir bijis aculiecinieks slepkavību, spīdzināšanas un izvarošanas gadījumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Solomon bija paredzēts pienest ūdeni 125 citiem ieslodzītajiem no Eritrejas, Sudānas un Etiopijas, kuri bija ieslodzīti mājās un staļļos Almahdijas ciemā, un viņš precīzi zina, kur tiek turēti ieslodzītie, un ir bijis aculiecinieks slepkavību, spīdzināšanas un izvarošanas gadījumiem;

| E. | tā kā šis Eritrejas jaunietis atklāja, ka viens no ieslodzītājiem viņam ir parādījis plastikāta maisiņu ar kāda bēgļa iekšējiem orgāniem, kurš nesamaksāja izpirkuma maksu; |
| --- | --- |

E.

tā kā šis Eritrejas jaunietis atklāja, ka viens no ieslodzītājiem viņam ir parādījis plastikāta maisiņu ar kāda bēgļa iekšējiem orgāniem, kurš nesamaksāja izpirkuma maksu;

| F. | tā kā Solomon dzīvība ir apdraudēta, jo cilvēku orgānu kontrabandisti viņam cieši seko un piedāvājuši USD 50 000 par viņa galvu, un tā kā šobrīd Solomon aizsargā šeiha Muhameda salāfistu beduīni; |
| --- | --- |

F.

tā kā Solomon dzīvība ir apdraudēta, jo cilvēku orgānu kontrabandisti viņam cieši seko un piedāvājuši USD 50 000 par viņa galvu, un tā kā šobrīd Solomon aizsargā šeiha Muhameda salāfistu beduīni;

| G. | tā kā katru mēnesi aptuveni 2 000 cilvēku caur Sinaju ierodas Izraēlā un daudzi no viņiem to dara ar kontrabandistu palīdzību, kuri šajā apvidū ir izveidojuši apjomīgu tīklu; tā kā saskaņā ar Izraēlas valdības aplēsēm kopš 2005. gada aptuveni 50 000 Āfrikas iedzīvotāju ir nelikumīgi ieradušies Izraēlā caur Sinaju; |
| --- | --- |

G.

tā kā katru mēnesi aptuveni 2 000 cilvēku caur Sinaju ierodas Izraēlā un daudzi no viņiem to dara ar kontrabandistu palīdzību, kuri šajā apvidū ir izveidojuši apjomīgu tīklu; tā kā saskaņā ar Izraēlas valdības aplēsēm kopš 2005. gada aptuveni 50 000 Āfrikas iedzīvotāju ir nelikumīgi ieradušies Izraēlā caur Sinaju;

| H. | tā kā policija ir arestējusi simtiem nelikumīgu migrantu, galvenokārt no Eritrejas, Etiopijas un Sudānas, un turējusi viņus apcietinājumā policijas iecirkņos Sinajā un Ēģiptes augšdaļā, nenodrošinot piekļuvi ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos birojam un tādējādi liedzot viņiem tiesības prasīt patvērumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā policija ir arestējusi simtiem nelikumīgu migrantu, galvenokārt no Eritrejas, Etiopijas un Sudānas, un turējusi viņus apcietinājumā policijas iecirkņos Sinajā un Ēģiptes augšdaļā, nenodrošinot piekļuvi ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos birojam un tādējādi liedzot viņiem tiesības prasīt patvērumu;

| I. | tā kā pēc cilvēktiesību organizāciju sniegtajām ziņām cilvēki, kuri nesamaksā izpirkuma maksu par savu atbrīvošanu, tiek nogalināti un viņu orgāni tiek izņemti un pārdoti; tā kā tiek ziņots par nogalinātu bēgļu masu kapiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā pēc cilvēktiesību organizāciju sniegtajām ziņām cilvēki, kuri nesamaksā izpirkuma maksu par savu atbrīvošanu, tiek nogalināti un viņu orgāni tiek izņemti un pārdoti; tā kā tiek ziņots par nogalinātu bēgļu masu kapiem;

| J. | tā kā ES ir atkārtoti aicinājusi Ēģipti un Izraēlu nodrošināt palīdzību un aizsardzību patvēruma meklētājiem un bēgļiem, kas uzturas vai šķērso šo valstu teritoriju, kā arī uzlabot šīs palīdzības un aizsardzības kvalitāti; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES ir atkārtoti aicinājusi Ēģipti un Izraēlu nodrošināt palīdzību un aizsardzību patvēruma meklētājiem un bēgļiem, kas uzturas vai šķērso šo valstu teritoriju, kā arī uzlabot šīs palīdzības un aizsardzības kvalitāti;

| K. | tā kā ANO Protokols par cilvēku, it īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, paredz, ka „cilvēku tirdzniecība ir personu vervēšana, transportēšana, pārvietošana, aizturēšana vai saņemšana izmantošanas nolūkā, izmantojot vai draudot izmantot vardarbību vai citus piespiedu līdzekļus, nolaupīšanu, krāpšanu, maldināšanu, vai ļaunprātīgi izmantojot varu vai personas atkarību, vai veicot vai saņemot maksājumus vai labumus, lai panāktu tās personas piekrišanu, kurai ir pakļauta cita persona”; |
| --- | --- |

K.

tā kā ANO Protokols par cilvēku, it īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, paredz, ka „cilvēku tirdzniecība ir personu vervēšana, transportēšana, pārvietošana, aizturēšana vai saņemšana izmantošanas nolūkā, izmantojot vai draudot izmantot vardarbību vai citus piespiedu līdzekļus, nolaupīšanu, krāpšanu, maldināšanu, vai ļaunprātīgi izmantojot varu vai personas atkarību, vai veicot vai saņemot maksājumus vai labumus, lai panāktu tās personas piekrišanu, kurai ir pakļauta cita persona”;

| L. | tā kā cilvēku tirdzniecība ir ārkārtīgi izdevīgs organizētās noziedzības veids, |
| --- | --- |

L.

tā kā cilvēku tirdzniecība ir ārkārtīgi izdevīgs organizētās noziedzības veids,

| 1. | prasa Ēģiptes iestādēm ātri iejaukties, lai nodrošinātu Solomon efektīvu aizsardzību un pasargātu viņa dzīvību, ņemot vērā, ka cilvēku orgānu kontrabandisti viņam cieši seko un ir apsolījuši USD 50 000 par viņa dzīvību, jo viņš zina precīzu ieslodzīto atrašanās vietu; |
| --- | --- |

1.

prasa Ēģiptes iestādēm ātri iejaukties, lai nodrošinātu Solomon efektīvu aizsardzību un pasargātu viņa dzīvību, ņemot vērā, ka cilvēku orgānu kontrabandisti viņam cieši seko un ir apsolījuši USD 50 000 par viņa dzīvību, jo viņš zina precīzu ieslodzīto atrašanās vietu;

| 2. | aicina Ēģiptes iestādes aizsargāt Solomon kā cilvēku tirdzniecībā cietušo un aizsargāt visus cilvēku tirdzniecībā cietušos, jo īpaši sievietes un bērnus, lai šīs personas nekļūtu par cietušajiem atkārtoti; |
| --- | --- |

2.

aicina Ēģiptes iestādes aizsargāt Solomon kā cilvēku tirdzniecībā cietušo un aizsargāt visus cilvēku tirdzniecībā cietušos, jo īpaši sievietes un bērnus, lai šīs personas nekļūtu par cietušajiem atkārtoti;

| 3. | prasa Ēģiptes iestādēm izskatīt šo lietu, kurā figurē daudzi slepkavības, spīdzināšanas un izvarošanas gadījumi un kurā sievietes tiek piekautas un pret viņām slikti izturas, un dažas no viņām tiek nogalinātas un viņu mirstīgās atliekas atstātas tuksnesī, piemērojot valsts un starptautiskos tiesību aktus, kas vērsti pret šo organizētās noziedzības veidu saistībā ar cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

3.

prasa Ēģiptes iestādēm izskatīt šo lietu, kurā figurē daudzi slepkavības, spīdzināšanas un izvarošanas gadījumi un kurā sievietes tiek piekautas un pret viņām slikti izturas, un dažas no viņām tiek nogalinātas un viņu mirstīgās atliekas atstātas tuksnesī, piemērojot valsts un starptautiskos tiesību aktus, kas vērsti pret šo organizētās noziedzības veidu saistībā ar cilvēku tirdzniecību;

| 4. | prasa Ēģiptes iestādēm ātri iejaukties, lai nodrošinātu, ka šie bēgļi tiek izglābti, un veikt atbilstīgus pasākumus, kas novestu pie kontrabandas grupējumu locekļu aresta un saukšanas pie atbildības; |
| --- | --- |

4.

prasa Ēģiptes iestādēm ātri iejaukties, lai nodrošinātu, ka šie bēgļi tiek izglābti, un veikt atbilstīgus pasākumus, kas novestu pie kontrabandas grupējumu locekļu aresta un saukšanas pie atbildības;

| 5. | aicina Ēģiptes iestādes ar valsts tiesību aktu starpniecību pilnībā īstenot to konvenciju principus, kurām Ēģipte ir pievienojusies, t. i., ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu (un tās 1967. gada fakultatīvo protokolu), Āfrikas Vienotības organizācijas 1969. gada Konvenciju par īpašiem bēgļu problēmu aspektiem Āfrikā un Starptautisko Konvenciju par visu viesstrādnieku un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, kuru Ēģipte ratificēja 1993. gadā un kura stājās spēkā 2003. gadā; |
| --- | --- |

5.

aicina Ēģiptes iestādes ar valsts tiesību aktu starpniecību pilnībā īstenot to konvenciju principus, kurām Ēģipte ir pievienojusies, t. i., ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu (un tās 1967. gada fakultatīvo protokolu), Āfrikas Vienotības organizācijas 1969. gada Konvenciju par īpašiem bēgļu problēmu aspektiem Āfrikā un Starptautisko Konvenciju par visu viesstrādnieku un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, kuru Ēģipte ratificēja 1993. gadā un kura stājās spēkā 2003. gadā;

| 6. | prasa Ēģiptes iestādēm veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai apturētu pret Eritrejas un citu valstu bēgļiem vērsto spīdzināšanu, izspiešanu un cilvēku tirdzniecību šajā valstī, un saukt pie atbildības tos, kuri pārkāpj bēgļu cilvēktiesības un pakļauj cilvēkus, jo īpaši sievietes un bērnus, jebkura veida verdzībai; |
| --- | --- |

6.

prasa Ēģiptes iestādēm veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai apturētu pret Eritrejas un citu valstu bēgļiem vērsto spīdzināšanu, izspiešanu un cilvēku tirdzniecību šajā valstī, un saukt pie atbildības tos, kuri pārkāpj bēgļu cilvēktiesības un pakļauj cilvēkus, jo īpaši sievietes un bērnus, jebkura veida verdzībai;

| 7. | atzinīgi vērtē Ēģiptes un Izraēlas cilvēktiesību organizāciju aktivitātes, nodrošinot palīdzību un ārstēšanu cilvēku tirdzniecībā Sinajā cietušajiem, un prasa starptautiskajai sabiedrībai un ES atbalstīt viņu darbu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Ēģiptes un Izraēlas cilvēktiesību organizāciju aktivitātes, nodrošinot palīdzību un ārstēšanu cilvēku tirdzniecībā Sinajā cietušajiem, un prasa starptautiskajai sabiedrībai un ES atbalstīt viņu darbu;

| 8. | atzīst, ka nelikumīgie migranti Sinajā apdraud drošību Ēģiptē un Izraēlā; tomēr atkārtoti prasa Ēģiptes un Izraēlas drošības spēkiem izvairīties no nāvējoša spēka izmantošanas pret nelegālajiem migrantiem; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka nelikumīgie migranti Sinajā apdraud drošību Ēģiptē un Izraēlā; tomēr atkārtoti prasa Ēģiptes un Izraēlas drošības spēkiem izvairīties no nāvējoša spēka izmantošanas pret nelegālajiem migrantiem;

| 9. | uzsver Ēģiptes un Izraēlas iestāžu atbildību apturēt cilvēku tirdzniecību Sinajā, kā arī aizsargāt cietušos; atzinīgi vērtē Ēģiptes un Izraēlas valdību centienus šajā jomā; tomēr prasa sniegt vairāk palīdzības un atbalsta cietušajiem, jo īpaši sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

9.

uzsver Ēģiptes un Izraēlas iestāžu atbildību apturēt cilvēku tirdzniecību Sinajā, kā arī aizsargāt cietušos; atzinīgi vērtē Ēģiptes un Izraēlas valdību centienus šajā jomā; tomēr prasa sniegt vairāk palīdzības un atbalsta cietušajiem, jo īpaši sievietēm un bērniem;

| 10. | atzinīgi vērtē Ēģiptes pūliņus apkarot cilvēku tirdzniecību, jo īpaši Valsts koordinācijas komitejas cilvēku tirdzniecības apkarošanai un novēršanai izveidošanu 2007. gadā, un aicina Ēģiptes iestādes īstenot 2010. gada tiesību aktu par cilvēku tirdzniecības apkarošanu, kā arī veikt pasākumus, piemēram, pētniecības, informācijas un plašsaziņas līdzekļu kampaņas un sociālas un ekonomiskas iniciatīvas, lai apturētu un apkarotu cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Ēģiptes pūliņus apkarot cilvēku tirdzniecību, jo īpaši Valsts koordinācijas komitejas cilvēku tirdzniecības apkarošanai un novēršanai izveidošanu 2007. gadā, un aicina Ēģiptes iestādes īstenot 2010. gada tiesību aktu par cilvēku tirdzniecības apkarošanu, kā arī veikt pasākumus, piemēram, pētniecības, informācijas un plašsaziņas līdzekļu kampaņas un sociālas un ekonomiskas iniciatīvas, lai apturētu un apkarotu cilvēku tirdzniecību;

| 11. | mudina Ēģipti, Izraēlu un starptautisko sabiedrību turpināt un padarīt intensīvāku cīņu pret cilvēku tirdzniecību un kontrabandu Sinajā; |
| --- | --- |

11.

mudina Ēģipti, Izraēlu un starptautisko sabiedrību turpināt un padarīt intensīvāku cīņu pret cilvēku tirdzniecību un kontrabandu Sinajā;

| 12. | aicina nodrošināt ANO aģentūru un cilvēktiesību organizāciju pilnīgu piekļuvi teritorijās, kuras skar cilvēku tirdzniecība un kontrabanda; |
| --- | --- |

12.

aicina nodrošināt ANO aģentūru un cilvēktiesību organizāciju pilnīgu piekļuvi teritorijās, kuras skar cilvēku tirdzniecība un kontrabanda;

| 13. | aicina Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisiju piešķirt šim jautājumam visaugstāko prioritāti politiskā dialoga darba kārtībā ar Ēģipti un prasa šīs valsts valdībai apkarot cilvēku tirdzniecību un ievērot tās pienākumus saskaņā ar starptautiskajām konvencijām attiecībā uz bēgļiem, lai veicinātu starptautisko sadarbību cilvēku tirdzniecības apkarošanā; |
| --- | --- |

13.

aicina Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisiju piešķirt šim jautājumam visaugstāko prioritāti politiskā dialoga darba kārtībā ar Ēģipti un prasa šīs valsts valdībai apkarot cilvēku tirdzniecību un ievērot tās pienākumus saskaņā ar starptautiskajām konvencijām attiecībā uz bēgļiem, lai veicinātu starptautisko sadarbību cilvēku tirdzniecības apkarošanā;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/ priekšsēdētāja vietniecei, Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Ēģiptes un Izraēlas valdībām, Ēģiptes Parlamentam un Izraēlas Knesetam, ANO ģenerālsekretāram un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/ priekšsēdētāja vietniecei, Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Ēģiptes un Izraēlas valdībām, Ēģiptes Parlamentam un Izraēlas Knesetam, ANO ģenerālsekretāram un ANO Cilvēktiesību padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0496

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/109 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/109

---

Ceturtdiena, 2012. gada 15. martsPalestīna — Izraēlas bruņoto spēku veiktā kratīšana Palestīnas televīzijas stacijās

P7_TA(2012)0093

Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par Palestīnu: Izraēlas spēku reidi palestīniešu televīzijas kanālos (2012/2570(RSP))

2013/C 251 E/20

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2012. gada 3. marta paziņojumu saistībā ar divu palestīniešu televīzijas kanālu slēgšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2012. gada 3. marta paziņojumu saistībā ar divu palestīniešu televīzijas kanālu slēgšanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 8 decembra, 2010. gada 13. decembra un 2011. gada 18. jūlija secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 8 decembra, 2010. gada 13. decembra un 2011. gada 18. jūlija secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu,

| — | ņemot vērā ES un Izraēlas asociācijas nolīgumu un it īpaši tā 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Izraēlas asociācijas nolīgumu un it īpaši tā 2. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemtās Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, kurā noteikts: „Katram cilvēkam ir tiesības uz pārliecības brīvību un tiesības brīvi paust savus uzskatus: šīs tiesības ietver brīvību netraucēti palikt pie saviem uzskatiem un brīvību meklēt, saņemt un izplatīt informāciju un idejas ar jebkuriem līdzekļiem neatkarīgi no valstu robežām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemtās Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, kurā noteikts: „Katram cilvēkam ir tiesības uz pārliecības brīvību un tiesības brīvi paust savus uzskatus: šīs tiesības ietver brīvību netraucēti palikt pie saviem uzskatiem un brīvību meklēt, saņemt un izplatīt informāciju un idejas ar jebkuriem līdzekļiem neatkarīgi no valstu robežām”,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1993. gada Oslo līgumu (Pagaidu pašpārvaldes kārtības principu deklarāciju) un citus nolīgumus starp Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1993. gada Oslo līgumu (Pagaidu pašpārvaldes kārtības principu deklarāciju) un citus nolīgumus starp Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi,

| — | ņemot vērā Tuvo Austrumu kvarteta paziņojumus, it īpaši 2011. gada 23. septembra un 2012. gada 12. marta paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tuvo Austrumu kvarteta paziņojumus, it īpaši 2011. gada 23. septembra un 2012. gada 12. marta paziņojumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā ES atkārtoti ir apliecinājusi atbalstu divu valstu risinājumam, kad Izraēlas Valsts mierā un drošībā pastāv blakus neatkarīgai, demokrātiskai un dzīvotspējīgai Palestīnas valstij; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES atkārtoti ir apliecinājusi atbalstu divu valstu risinājumam, kad Izraēlas Valsts mierā un drošībā pastāv blakus neatkarīgai, demokrātiskai un dzīvotspējīgai Palestīnas valstij;

| B. | tā kā 2012. gada 29. februārī Ramallā Izraēlas aizsardzības spēku karavīri un Izraēlas Sakaru ministrijas ierēdņi veica reidu divos palestīniešu televīzijas kanālos Wattan TV un Al Quds Educational TV, konfiscēja raidītājus, datorus, apraides iekārtas, kasetes un administratīvos un finanšu dokumentus, kā arī uz vairākām stundām aizturēja darbiniekus; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2012. gada 29. februārī Ramallā Izraēlas aizsardzības spēku karavīri un Izraēlas Sakaru ministrijas ierēdņi veica reidu divos palestīniešu televīzijas kanālos Wattan TV un Al Quds Educational TV, konfiscēja raidītājus, datorus, apraides iekārtas, kasetes un administratīvos un finanšu dokumentus, kā arī uz vairākām stundām aizturēja darbiniekus;

| C. | tā kā Izraēlas Sakaru ministrija paziņojumā teica, ka tā ir atkārtoti brīdinājusi abus televīzijas kanālus, ka tie izmanto tādas frekvences, kas pārkāpj Izraēlas un palestīniešu nolīgumus un traucē Izraēlas sakaru un pārraides sistēmām; tā kā Izraēlas bruņoto spēku preses pārstāvis sacīja, ka traucējumi skar sakarus ar lidmašīnām Ben Gurion starptautiskajā lidostā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Izraēlas Sakaru ministrija paziņojumā teica, ka tā ir atkārtoti brīdinājusi abus televīzijas kanālus, ka tie izmanto tādas frekvences, kas pārkāpj Izraēlas un palestīniešu nolīgumus un traucē Izraēlas sakaru un pārraides sistēmām; tā kā Izraēlas bruņoto spēku preses pārstāvis sacīja, ka traucējumi skar sakarus ar lidmašīnām Ben Gurion starptautiskajā lidostā;

| D. | tā kā Palestīniešu pašpārvalde atbildēja, ka Izraēlas apsūdzības par lidaparātu sakaru traucēšanu ir nepatiesas, piebilstot, ka ne tā pati, ne abi televīzijas kanāli nav saņēmuši nekādu brīdinājumu no Izraēlas iestādēm un ka abi televīzijas kanāli nav vainojami nekādos Izraēlas un Palestīniešu pašpārvaldes nolīgumu pārkāpumos, turpretī Izraēlas reids ir minēto nolīgumu pārkāpums, tādēļ šādi jautājumi ir jārisina konsultācijās; |
| --- | --- |

D.

tā kā Palestīniešu pašpārvalde atbildēja, ka Izraēlas apsūdzības par lidaparātu sakaru traucēšanu ir nepatiesas, piebilstot, ka ne tā pati, ne abi televīzijas kanāli nav saņēmuši nekādu brīdinājumu no Izraēlas iestādēm un ka abi televīzijas kanāli nav vainojami nekādos Izraēlas un Palestīniešu pašpārvaldes nolīgumu pārkāpumos, turpretī Izraēlas reids ir minēto nolīgumu pārkāpums, tādēļ šādi jautājumi ir jārisina konsultācijās;

| E. | tā kā ES ir sadarbojusies ar abiem televīzijas kanāliem, kas ir raidījuši daudzus gadus; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ir sadarbojusies ar abiem televīzijas kanāliem, kas ir raidījuši daudzus gadus;

| F. | tā kā ar Oslo līgumu tika izveidota Izraēlas un palestīniešu kopīgā tehniskā komiteja, lai risinātu visus jautājumus, kādi rodas telekomunikāciju jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā ar Oslo līgumu tika izveidota Izraēlas un palestīniešu kopīgā tehniskā komiteja, lai risinātu visus jautājumus, kādi rodas telekomunikāciju jomā;

| G. | tā kā Izraēlas reidi abos palestīniešu televīzijas kanālos notika A zonā, kas ir palestīniešu civilajā un drošības pārvaldē un kontrolē, |
| --- | --- |

G.

tā kā Izraēlas reidi abos palestīniešu televīzijas kanālos notika A zonā, kas ir palestīniešu civilajā un drošības pārvaldē un kontrolē,

| 1. | pauž dziļas bažas par reidiem, ko Ramallā veica Izraēlas drošības spēki un kuri skāra palestīniešu televīzijas kanālus Wattan TV un Al Quds Educational TV; |
| --- | --- |

1.

pauž dziļas bažas par reidiem, ko Ramallā veica Izraēlas drošības spēki un kuri skāra palestīniešu televīzijas kanālus Wattan TV un Al Quds Educational TV;

| 2. | atbalsta palestīniešu iestāžu un abu televīzijas kanālu centienus atjaunot apraides aprīkojumu un turpināt pārtraukto apraidi; mudina Izraēlas iestādes nekavējoties atdot konfiscēto aprīkojumu un ļaut atjaunot abu televīzijas kanālu darbību; |
| --- | --- |

2.

atbalsta palestīniešu iestāžu un abu televīzijas kanālu centienus atjaunot apraides aprīkojumu un turpināt pārtraukto apraidi; mudina Izraēlas iestādes nekavējoties atdot konfiscēto aprīkojumu un ļaut atjaunot abu televīzijas kanālu darbību;

| 3. | aicina Izraēlas iestādes attiecībā uz palestīniešu plašsaziņas līdzekļiem pilnībā ievērot Izraēlas un Palestīniešu pašpārvaldes esošo nolīgumu noteikumus; mudina palestīniešu Sakaru ministriju ciešāk sadarboties ar Izraēlas iestādēm, lai nodrošinātu, ka visas apraides iekārtas ir drošas un atbilst likuma normām; |
| --- | --- |

3.

aicina Izraēlas iestādes attiecībā uz palestīniešu plašsaziņas līdzekļiem pilnībā ievērot Izraēlas un Palestīniešu pašpārvaldes esošo nolīgumu noteikumus; mudina palestīniešu Sakaru ministriju ciešāk sadarboties ar Izraēlas iestādēm, lai nodrošinātu, ka visas apraides iekārtas ir drošas un atbilst likuma normām;

| 4. | aicina Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi cik vien iespējams efektīvi izmantot Izraēlas un palestīniešu kopīgo tehnisko komiteju, kas izveidota ar Oslo līgumu, lai risinātu visus jautājumus, kādi rodas telekomunikāciju jomā, lai steidzami rastu risinājumu visiem jautājumiem, kas attiecas uz šo abu televīzijas kanālu apraidi; |
| --- | --- |

4.

aicina Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi cik vien iespējams efektīvi izmantot Izraēlas un palestīniešu kopīgo tehnisko komiteju, kas izveidota ar Oslo līgumu, lai risinātu visus jautājumus, kādi rodas telekomunikāciju jomā, lai steidzami rastu risinājumu visiem jautājumiem, kas attiecas uz šo abu televīzijas kanālu apraidi;

| 5. | atzinīgi vērtē Palestīnas iestāžu veidošanas centienus; norāda, ka Izraēlas spēku reidi, kas skar palestīniešu pilsētas, kurās saskaņā ar Oslo līgumu Palestīniešu pašpārvalde ir uzņēmusies pilnvaras un atbildību par iekšējo drošību un sabiedrisko kārtību, ir minētā līguma pārkāpums; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Palestīnas iestāžu veidošanas centienus; norāda, ka Izraēlas spēku reidi, kas skar palestīniešu pilsētas, kurās saskaņā ar Oslo līgumu Palestīniešu pašpārvalde ir uzņēmusies pilnvaras un atbildību par iekšējo drošību un sabiedrisko kārtību, ir minētā līguma pārkāpums;

| 6. | vēlreiz uzsver, ka miermīlīgi un nevardarbīgi pasākumi ir vienīgais veids, kā panākt ilgtspējīgu Izraēlas un palestīniešu konflikta risinājumu; |
| --- | --- |

6.

vēlreiz uzsver, ka miermīlīgi un nevardarbīgi pasākumi ir vienīgais veids, kā panākt ilgtspējīgu Izraēlas un palestīniešu konflikta risinājumu;

| 7. | aicina priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi, Padomi un Komisiju iekļaut šo jautājumu, kas attiecas uz pamattiesībām uz publisku piekļuvi informācijai, preses brīvību un vārda brīvību, ES un Izraēlas asociācijas padomes darba kārtībā un šajā sakarībā atkārtoti norāda uz ES pienākumu nodrošināt konsekvenci savas ārējās darbības dažādās jomās, kā arī šo jomu un pārējās politikas savstarpēju konsekvenci saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu; |
| --- | --- |

7.

aicina priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi, Padomi un Komisiju iekļaut šo jautājumu, kas attiecas uz pamattiesībām uz publisku piekļuvi informācijai, preses brīvību un vārda brīvību, ES un Izraēlas asociācijas padomes darba kārtībā un šajā sakarībā atkārtoti norāda uz ES pienākumu nodrošināt konsekvenci savas ārējās darbības dažādās jomās, kā arī šo jomu un pārējās politikas savstarpēju konsekvenci saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu;

| 8. | mudina ES un tās dalībvalstis apstiprināt spēcīgu un vienotu nostāju un aktīvāk darboties, tostarp kvartetā, lai īstenotu centienus panākt taisnīgu un ilgstošu mieru starp izraēliešiem un palestīniešiem; uzsver kvarteta galveno nozīmi un pilnībā atbalsta augsto pārstāvi centienos panākt, ka kvartets izveido ticamu perspektīvu miera procesa atsākšanai; |
| --- | --- |

8.

mudina ES un tās dalībvalstis apstiprināt spēcīgu un vienotu nostāju un aktīvāk darboties, tostarp kvartetā, lai īstenotu centienus panākt taisnīgu un ilgstošu mieru starp izraēliešiem un palestīniešiem; uzsver kvarteta galveno nozīmi un pilnībā atbalsta augsto pārstāvi centienos panākt, ka kvartets izveido ticamu perspektīvu miera procesa atsākšanai;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO Drošības padomes dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Tuvo Austrumu kvarteta īpašajam sūtnim, Izraēlas Knesetam un valdībai, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam un Palestīniešu Likumdošanas padomei. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO Drošības padomes dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Tuvo Austrumu kvarteta īpašajam sūtnim, Izraēlas Knesetam un valdībai, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam un Palestīniešu Likumdošanas padomei.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/111 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/111

---

Ceturtdiena, 2012. gada 15. martsCilvēktiesību pārkāpumi Bahreinā

P7_TA(2012)0094

Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par cilvēktiesību pārkāpumiem Bahreinā (2012/2571(RSP))

2013/C 251 E/21

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas: 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par stāvokli Sīrijā, Jemenā un Bahreinā saistībā ar situāciju, kas izveidojusies arābu valstīs un Ziemeļāfrikā (1) un 2011. gada 27. oktobra rezolūciju par Bahreinu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas: 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par stāvokli Sīrijā, Jemenā un Bahreinā saistībā ar situāciju, kas izveidojusies arābu valstīs un Ziemeļāfrikā (1) un 2011. gada 27. oktobra rezolūciju par Bahreinu (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi (3),

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja 2011. gada 12. aprīļa paziņojumu par divu Bahreinas pilsoniskās sabiedrības aktīvistu nāvi un 2011. gada 28. aprīļa paziņojumu, kurā pausts nosodījums attiecībā uz četriem Bahreinas iedzīvotājiem piespriesto nāvessodu par piedalīšanos miermīlīgos protestos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja 2011. gada 12. aprīļa paziņojumu par divu Bahreinas pilsoniskās sabiedrības aktīvistu nāvi un 2011. gada 28. aprīļa paziņojumu, kurā pausts nosodījums attiecībā uz četriem Bahreinas iedzīvotājiem piespriesto nāvessodu par piedalīšanos miermīlīgos protestos,

| — | ņemot vērā uzklausīšanu par Bahreinu, kas 2011. gada 3. oktobrī notika Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā uzklausīšanu par Bahreinu, kas 2011. gada 3. oktobrī notika Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves (PV/AP) 2011. gada paziņojumus un jo īpaši 2011. gada 24. novembra paziņojumu par Bahreinas Neatkarīgās izmeklēšanas komisijas publicēto ziņojumu, Augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2012. gada 13. februāra paziņojumu par Bahreinā notikušo nemieru pirmo gadadienu un PV/AP 2011.gada 12. oktobrī Eiropas Parlamentā izdarītos paziņojumus par stāvokli Ēģiptē, Sīrijā, Jemenā un Bahreinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves (PV/AP) 2011. gada paziņojumus un jo īpaši 2011. gada 24. novembra paziņojumu par Bahreinas Neatkarīgās izmeklēšanas komisijas publicēto ziņojumu, Augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2012. gada 13. februāra paziņojumu par Bahreinā notikušo nemieru pirmo gadadienu un PV/AP 2011.gada 12. oktobrī Eiropas Parlamentā izdarītos paziņojumus par stāvokli Ēģiptē, Sīrijā, Jemenā un Bahreinā,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta, 12. aprīļa un 23. maija secinājumus par Bahreinu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta, 12. aprīļa un 23. maija secinājumus par Bahreinu,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2011. gada 23. jūnija un 30. septembra paziņojumus par ilgajiem cietumsodiem, kas noteikti 21 Bahreinas politiskajam aktīvistam, cilvēktiesību aizstāvim un opozīcijas līderim — tostarp dažās lietās tika noteikts mūža ieslodzījums — un ģenerālsekretāra preses sekretāra 2012. gada 15. februāra paziņojumu par Bahreinu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2011. gada 23. jūnija un 30. septembra paziņojumus par ilgajiem cietumsodiem, kas noteikti 21 Bahreinas politiskajam aktīvistam, cilvēktiesību aizstāvim un opozīcijas līderim — tostarp dažās lietās tika noteikts mūža ieslodzījums — un ģenerālsekretāra preses sekretāra 2012. gada 15. februāra paziņojumu par Bahreinu,

| — | ņemot vērā ANO 66. Ģenerālās asamblejas 2011. gada 29. septembra paziņojumu par Bahreinu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 66. Ģenerālās asamblejas 2011. gada 29. septembra paziņojumu par Bahreinu,

| — | ņemot vērā Bahreinas Karalistes Ārlietu ministrijas 2011. gada 5. oktobra paziņojumu presei un Bahreinas Veselības ministrijas 2011. gada 30. septembra paziņojumu par sodu piespriešanu ārstiem, medmāsām un mediķiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bahreinas Karalistes Ārlietu ministrijas 2011. gada 5. oktobra paziņojumu presei un Bahreinas Veselības ministrijas 2011. gada 30. septembra paziņojumu par sodu piespriešanu ārstiem, medmāsām un mediķiem,

| — | ņemot vērā Bahreinas prokurora 2011. gada 23. oktobra paziņojumu par iepriekš militārajās tiesvedībās notiesāto ārstu atkārtotu tiesāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bahreinas prokurora 2011. gada 23. oktobra paziņojumu par iepriekš militārajās tiesvedībās notiesāto ārstu atkārtotu tiesāšanu,

| — | ņemot vērā Bahreinas Neatkarīgās izmeklēšanas komisijas 2011. gada 23. novembra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bahreinas Neatkarīgās izmeklēšanas komisijas 2011. gada 23. novembra ziņojumu,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem un Arābu Cilvēktiesību hartu — visiem šiem aktiem ir pievienojusies arī Bahreina, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem un Arābu Cilvēktiesību hartu — visiem šiem aktiem ir pievienojusies arī Bahreina,

| — | ņemot vērā Bahreinas konstitūcijas 19. panta d) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bahreinas konstitūcijas 19. panta d) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā ES 2004. gada pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, kuras ir atjauninātas 2008. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2004. gada pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, kuras ir atjauninātas 2008. gadā,

| — | ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch2012. gada 28. februāra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch2012. gada 28. februāra ziņojumu,

| — | ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvenciju,

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā 2012. gada 14. februārī tika atzīmēta pirmā gadadiena, kopš tautas miermīlīgā kustība prasīja ievērot galvenās cilvēktiesības un īstenot demokrātiskās reformas; tā kā valdības iestādes veica arestus un nepieļāva miermīlīgo protestētāju pulcēšanos; tā kā valdības spēki vardarbīgi apspieda protestētājus; tā kā asaru gāze, policijas granātas un skrotis tika liktas lietā dzīvojamos rajonos un policija esot ielauzusies vairākās mājās; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2012. gada 14. februārī tika atzīmēta pirmā gadadiena, kopš tautas miermīlīgā kustība prasīja ievērot galvenās cilvēktiesības un īstenot demokrātiskās reformas; tā kā valdības iestādes veica arestus un nepieļāva miermīlīgo protestētāju pulcēšanos; tā kā valdības spēki vardarbīgi apspieda protestētājus; tā kā asaru gāze, policijas granātas un skrotis tika liktas lietā dzīvojamos rajonos un policija esot ielauzusies vairākās mājās;

| B. | tā kā protestus joprojām apspiež vardarbīgi; tā kā cilvēktiesību aizstāvjus, juristus, skolotājus, veselības aizsardzības nozares darbiniekus un emuāristus, kas piedalījās miermīlīgos demokrātijas protestos joprojām represē, aiztur un spīdzina; tā kā saskaņā ar cilvēktiesību organizāciju sniegto informāciju pēdējos divos mēnešos ir patvaļīgi aizturēti vairāk nekā 100 iedzīvotāji; |
| --- | --- |

B.

tā kā protestus joprojām apspiež vardarbīgi; tā kā cilvēktiesību aizstāvjus, juristus, skolotājus, veselības aizsardzības nozares darbiniekus un emuāristus, kas piedalījās miermīlīgos demokrātijas protestos joprojām represē, aiztur un spīdzina; tā kā saskaņā ar cilvēktiesību organizāciju sniegto informāciju pēdējos divos mēnešos ir patvaļīgi aizturēti vairāk nekā 100 iedzīvotāji;

| C. | tā kā ekonomika, kuras pamatā ir banku darbība un tūrisms un kuru jau tā ir novājinājusi pasaules finanšu krīze, tā īsti nespēj atveseļoties; |
| --- | --- |

C.

tā kā ekonomika, kuras pamatā ir banku darbība un tūrisms un kuru jau tā ir novājinājusi pasaules finanšu krīze, tā īsti nespēj atveseļoties;

| D. | tā kā 2012. gada 29. janvārī aptuveni 250 politisko cietumnieku pieteica plašu valsts mēroga badastreiku, jo kopš 2011. gada marta ir patvaļīgi aizturēti 14 ievērojami politiskie un cilvēktiesību aktīvisti; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2012. gada 29. janvārī aptuveni 250 politisko cietumnieku pieteica plašu valsts mēroga badastreiku, jo kopš 2011. gada marta ir patvaļīgi aizturēti 14 ievērojami politiskie un cilvēktiesību aktīvisti;

| E. | tā kā ar 2012. gada sākumu Bahreinas iestādes ir aizliegušas iebraukt valstī dažām starptautiskām cilvēktiesību organizācijām un žurnālistiem un ierobežojušas šādu organizāciju un žurnālistu iespējas apmeklēt šo valsti, kas ievērojami kavē viņu spēju veikt savu darbu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar 2012. gada sākumu Bahreinas iestādes ir aizliegušas iebraukt valstī dažām starptautiskām cilvēktiesību organizācijām un žurnālistiem un ierobežojušas šādu organizāciju un žurnālistu iespējas apmeklēt šo valsti, kas ievērojami kavē viņu spēju veikt savu darbu;

| F. | tā kā BICI (Bahreinas Neatkarīgā izmeklēšanas komisija) ziņojumā, kuru pagājušā gada jūnijā pasūtīja Bahreinas Karalis un ko publicēja 2011. gada novembrī, tika konstatēts, ka pagājušā gada nemieros gāja bojā 35 cilvēki, tostarp pieci drošības darbinieki un pieci aizturētie apcietinājumā tika spīdzināti līdz nāvei; tā kā BICI ziņojumā tika secināts, ka pret miermīlīgajiem protestētājiem, politiskajiem aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un žurnālistiem tika lietots nesamērīgi liels spēks, ka plaši tika izmantota spīdzināšana un ka daudzi cilvēki tika tiesāti vai viņiem tika piespriests cietumsods par to, ka viņi izmantoja savas vārda brīvības un pulcēšanās tiesības; tā kā BICI savā ziņojumā pauda uzskatu, ka tiesas procesi neatbilda nedz starptautiskiem taisnīgas tiesas standartiem, nedz pašas Bahreinas kriminālkodeksam; |
| --- | --- |

F.

tā kā BICI (Bahreinas Neatkarīgā izmeklēšanas komisija) ziņojumā, kuru pagājušā gada jūnijā pasūtīja Bahreinas Karalis un ko publicēja 2011. gada novembrī, tika konstatēts, ka pagājušā gada nemieros gāja bojā 35 cilvēki, tostarp pieci drošības darbinieki un pieci aizturētie apcietinājumā tika spīdzināti līdz nāvei; tā kā BICI ziņojumā tika secināts, ka pret miermīlīgajiem protestētājiem, politiskajiem aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un žurnālistiem tika lietots nesamērīgi liels spēks, ka plaši tika izmantota spīdzināšana un ka daudzi cilvēki tika tiesāti vai viņiem tika piespriests cietumsods par to, ka viņi izmantoja savas vārda brīvības un pulcēšanās tiesības; tā kā BICI savā ziņojumā pauda uzskatu, ka tiesas procesi neatbilda nedz starptautiskiem taisnīgas tiesas standartiem, nedz pašas Bahreinas kriminālkodeksam;

| G. | tā kā Bahreinas Karalis piekrita ziņojumā konstatētajam un iecēla 19 personu lielu Nacionālo komisiju, kuras uzdevums bija uzraudzīt īstenošanas procesu; tā kā Nacionālajai komisijai saskaņā ar grafiku 2012. gada 20. martā ir jāpublisko savi secinājumi par policijas pārvaldes, tieslietu, izglītības un plašsaziņas līdzekļu departamentiem; tā kā Bahreinas Karalis Hamad Ben Issa Al Khalifa ir publiski solījies veikt reformas, lai panāktu nacionālo samierināšanos; |
| --- | --- |

G.

tā kā Bahreinas Karalis piekrita ziņojumā konstatētajam un iecēla 19 personu lielu Nacionālo komisiju, kuras uzdevums bija uzraudzīt īstenošanas procesu; tā kā Nacionālajai komisijai saskaņā ar grafiku 2012. gada 20. martā ir jāpublisko savi secinājumi par policijas pārvaldes, tieslietu, izglītības un plašsaziņas līdzekļu departamentiem; tā kā Bahreinas Karalis Hamad Ben Issa Al Khalifa ir publiski solījies veikt reformas, lai panāktu nacionālo samierināšanos;

| H. | tā kā saskaņā ar BICI rekomendācijām Bahreina ir pabeigusi īpašas izmeklēšanas vienības izveidi, to iekļaujot prokuratūras departamentā un nosakot uzdevumu noskaidrot vainīgās personas, kas pagājušā gadā ir izdarījušas noziedzīgus nodarījumus un ir pieļāvušas nevērību, kuru dēļ ir iestājusies civiliedzīvotāju nāve, notikusi spīdzināšana un ļaunprātīga izturēšanās pret šiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar BICI rekomendācijām Bahreina ir pabeigusi īpašas izmeklēšanas vienības izveidi, to iekļaujot prokuratūras departamentā un nosakot uzdevumu noskaidrot vainīgās personas, kas pagājušā gadā ir izdarījušas noziedzīgus nodarījumus un ir pieļāvušas nevērību, kuru dēļ ir iestājusies civiliedzīvotāju nāve, notikusi spīdzināšana un ļaunprātīga izturēšanās pret šiem iedzīvotājiem;

| I. | tā kā BICI rekomendāciju īstenošana joprojām noris gausi; tā kā nacionālā dialoga par samierināšanos process ir sācies; |
| --- | --- |

I.

tā kā BICI rekomendāciju īstenošana joprojām noris gausi; tā kā nacionālā dialoga par samierināšanos process ir sācies;

| J. | tā kā saskaņā ar vairāku NVO ziņojumiem militārās un civilās tiesās īstenotie netaisnīgie tiesas procesi ir galvenie pasākumi, ar kuriem tiek represēta demokrātijas protesta kustība Bahreinā; tā kā viena no BICI rekomendācijām — paredzēt iespēju visiem militārās tiesās tiesātajiem iedzīvotājiem pārsūdzēt šo tiesu taisītos spriedumus vispārējās jurisdikcijas tiesās — tomēr joprojām nav īstenota visos gadījumos; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar vairāku NVO ziņojumiem militārās un civilās tiesās īstenotie netaisnīgie tiesas procesi ir galvenie pasākumi, ar kuriem tiek represēta demokrātijas protesta kustība Bahreinā; tā kā viena no BICI rekomendācijām — paredzēt iespēju visiem militārās tiesās tiesātajiem iedzīvotājiem pārsūdzēt šo tiesu taisītos spriedumus vispārējās jurisdikcijas tiesās — tomēr joprojām nav īstenota visos gadījumos;

| K. | tā kā Bahreinas varas iestādes vairākkārt ir apliecinājušas savu apņēmību īstenot cilvēktiesību reformas un sadarboties ar starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām; |
| --- | --- |

K.

tā kā Bahreinas varas iestādes vairākkārt ir apliecinājušas savu apņēmību īstenot cilvēktiesību reformas un sadarboties ar starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām;

| L. | tā kā Bahreinas valdībai ir izteikti vairākkārtēji aicinājumi pastāvīgo uzaicinājumu attiecināt arī uz ANO Cilvēktiesību padomes īpašajām procedūrām; |
| --- | --- |

L.

tā kā Bahreinas valdībai ir izteikti vairākkārtēji aicinājumi pastāvīgo uzaicinājumu attiecināt arī uz ANO Cilvēktiesību padomes īpašajām procedūrām;

| M. | tā kā ANO īpašajam ziņotājam par spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai pazemojošiem apiešanās vai sodīšanas veidiem Juan Mendez vajadzēja apmeklēt Bahreinu laikā no 2012. gada 8. līdz 17. martam, taču viņam Bahreinas varas iestādes oficiāli lūdza atlikt braucienu līdz laikposmam pēc 2012. gada jūlija; |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO īpašajam ziņotājam par spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai pazemojošiem apiešanās vai sodīšanas veidiem Juan Mendez vajadzēja apmeklēt Bahreinu laikā no 2012. gada 8. līdz 17. martam, taču viņam Bahreinas varas iestādes oficiāli lūdza atlikt braucienu līdz laikposmam pēc 2012. gada jūlija;

| N. | tā kā vairāk nekā 4 000 personu esot atlaistas no darbvietām vai atskaitītas no universitātēm, jo ir piedalījušās protestos; tā kā saskaņā ar Bahreinas arodbiedrību sniegto informāciju vairāk nekā 1 000 šo personu nav atjaunotas darbā un tā kā pārdesmit studentu joprojām nav saņēmuši atļauju atsākt studijas; tā kā uz daudziem no tiem, kas ir atjaunoti darbā, ir izdarīts spiediens, lai viņi parakstītu apņemšanos nepiedalīties arodbiedrību atbalstītos pasākumos un piekristu norīkošanai uz darba vietām, kas nav viņu sākotnējās darba vietas; |
| --- | --- |

N.

tā kā vairāk nekā 4 000 personu esot atlaistas no darbvietām vai atskaitītas no universitātēm, jo ir piedalījušās protestos; tā kā saskaņā ar Bahreinas arodbiedrību sniegto informāciju vairāk nekā 1 000 šo personu nav atjaunotas darbā un tā kā pārdesmit studentu joprojām nav saņēmuši atļauju atsākt studijas; tā kā uz daudziem no tiem, kas ir atjaunoti darbā, ir izdarīts spiediens, lai viņi parakstītu apņemšanos nepiedalīties arodbiedrību atbalstītos pasākumos un piekristu norīkošanai uz darba vietām, kas nav viņu sākotnējās darba vietas;

| O. | tā kā, pamatojoties uz pagājušā gada notikumiem, organizācija „Žurnālisti bez robežām” Bahreinu ir kvalificējusi kā „interneta ienaidnieci”, |
| --- | --- |

O.

tā kā, pamatojoties uz pagājušā gada notikumiem, organizācija „Žurnālisti bez robežām” Bahreinu ir kvalificējusi kā „interneta ienaidnieci”,

| 1. | atzinīgi vērtē BICI rekomendācijas un mudina Bahreinas valdību veikt visu nepieciešamo, lai tās pilnībā un ātri īstenotu nolūkā risināt vissvarīgākos jautājumus, izbeigtu nesodāmību, atjaunotu sociālo mieru, atbilstoši starptautisko cilvēktiesību standartiem uzlabotu cilvēktiesību aizsardzību un īstenotu būtiskas reformas; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē BICI rekomendācijas un mudina Bahreinas valdību veikt visu nepieciešamo, lai tās pilnībā un ātri īstenotu nolūkā risināt vissvarīgākos jautājumus, izbeigtu nesodāmību, atjaunotu sociālo mieru, atbilstoši starptautisko cilvēktiesību standartiem uzlabotu cilvēktiesību aizsardzību un īstenotu būtiskas reformas;

| 2. | apliecina solidaritāti ar Bahreinā īstenoto represiju upuriem un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

2.

apliecina solidaritāti ar Bahreinā īstenoto represiju upuriem un viņu ģimenēm;

| 3. | nosoda joprojām Bahreinā notiekošos cilvēktiesību pārkāpumus un mudina Bahreinas varas iestādes un drošības spēkus izbeigt pārmērīga spēka lietošanu, tostarp pārmērīgu asaru gāzes lietošanu, represijas, spīdzināšanas aktus, nelikumīgu aizturēšanu un miermīlīgo protestētāju represēšanu, un protestus censties kontrolēt pēc iespējas mierīgāk; pieprasa varas iestādēm rīkoties stingri saskaņā ar valsts tiesību aktiem un starptautiskajām saistībām; uzsver tiesības uz taisnīgu tiesu, kuras Bahreina ar savu parakstu ir piekritusi ievērot; |
| --- | --- |

3.

nosoda joprojām Bahreinā notiekošos cilvēktiesību pārkāpumus un mudina Bahreinas varas iestādes un drošības spēkus izbeigt pārmērīga spēka lietošanu, tostarp pārmērīgu asaru gāzes lietošanu, represijas, spīdzināšanas aktus, nelikumīgu aizturēšanu un miermīlīgo protestētāju represēšanu, un protestus censties kontrolēt pēc iespējas mierīgāk; pieprasa varas iestādēm rīkoties stingri saskaņā ar valsts tiesību aktiem un starptautiskajām saistībām; uzsver tiesības uz taisnīgu tiesu, kuras Bahreina ar savu parakstu ir piekritusi ievērot;

| 4. | atkārtoti prasa nekavējoties un neizvirzot nekādus nosacījumus atbrīvot visus miermīlīgos demonstrantus, politiskos aktīvistus, cilvēktiesību aizstāvjus, ārstus un ātrās palīdzības mediķus, emuāristus un žurnālistus; jo īpaši Bahreinas Cilvēktiesību centra priekšsēdētāju Abdulhadi al-Khawaja un Bahreinas Skolotāju asociācijas priekšsēdētāju Mahdi Abu Dheeb, kas ir aizturēti vai notiesāti par to, ka izmantoja vārda brīvības, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās tiesības vai ievēroja savus profesionālos pienākumus; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti prasa nekavējoties un neizvirzot nekādus nosacījumus atbrīvot visus miermīlīgos demonstrantus, politiskos aktīvistus, cilvēktiesību aizstāvjus, ārstus un ātrās palīdzības mediķus, emuāristus un žurnālistus; jo īpaši Bahreinas Cilvēktiesību centra priekšsēdētāju Abdulhadi al-Khawaja un Bahreinas Skolotāju asociācijas priekšsēdētāju Mahdi Abu Dheeb, kas ir aizturēti vai notiesāti par to, ka izmantoja vārda brīvības, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās tiesības vai ievēroja savus profesionālos pienākumus;

| 5. | uzsver, ka demonstranti ir apliecinājuši savas leģitīmos demokrātiskos centienus, un mudina Bahreinas varas iestādes panākt samierināšanas procesu, īstenojot integrējošu un konstruktīvu dialogu, kas ir svarīgs, lai nodrošinātu demokrātisko stabilitāti Bahreinas daudzveidīgajā sabiedrībā, kurā gan ar likuma burtu, gan praksi būtu vienādā mērā jāgarantē ikviena pilsoņa tiesību ievērošana; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka demonstranti ir apliecinājuši savas leģitīmos demokrātiskos centienus, un mudina Bahreinas varas iestādes panākt samierināšanas procesu, īstenojot integrējošu un konstruktīvu dialogu, kas ir svarīgs, lai nodrošinātu demokrātisko stabilitāti Bahreinas daudzveidīgajā sabiedrībā, kurā gan ar likuma burtu, gan praksi būtu vienādā mērā jāgarantē ikviena pilsoņa tiesību ievērošana;

| 6. | lai nodrošinātu pārskatatbildību un novērstu vainīgo personu nesodāmību neatkarīgi no viņu ieņemamā amata vai dienesta pakāpes un noteiktu pasākumus, ar kuriem novērš turpmākos cilvēktiesību pārkāpumus, mudina Bahreinas varas iestādes rūpīgi, objektīvi un neatkarīgi izmeklēt cilvēktiesību pārkāpumus, kurus ir izdarījusi policija un drošības spēki un kas ir izdarīti tāpēc, ka Bahreinā gan demokrātisko protestu laikā, gan pēc tiem atradās bruņotie spēki, kas vērsās pret miermīlīgiem protestētājiem un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

6.

lai nodrošinātu pārskatatbildību un novērstu vainīgo personu nesodāmību neatkarīgi no viņu ieņemamā amata vai dienesta pakāpes un noteiktu pasākumus, ar kuriem novērš turpmākos cilvēktiesību pārkāpumus, mudina Bahreinas varas iestādes rūpīgi, objektīvi un neatkarīgi izmeklēt cilvēktiesību pārkāpumus, kurus ir izdarījusi policija un drošības spēki un kas ir izdarīti tāpēc, ka Bahreinā gan demokrātisko protestu laikā, gan pēc tiem atradās bruņotie spēki, kas vērsās pret miermīlīgiem protestētājiem un iedzīvotājiem;

| 7. | aicina Bahreinas valdību atsaukt visas apsūdzības un atcelt visus notiesājošos spriedumus, kas pieņemti pēc 2011. gada februāra nacionālās drošības tiesās vai vispārējās jurisdikcijas tiesās par to, ka personas ir izmantojušas vārda brīvības, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās tiesības, un visus notiesājošos spriedumus, kas pieņemti, pamatojoties tikai uz atzīšanos; |
| --- | --- |

7.

aicina Bahreinas valdību atsaukt visas apsūdzības un atcelt visus notiesājošos spriedumus, kas pieņemti pēc 2011. gada februāra nacionālās drošības tiesās vai vispārējās jurisdikcijas tiesās par to, ka personas ir izmantojušas vārda brīvības, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās tiesības, un visus notiesājošos spriedumus, kas pieņemti, pamatojoties tikai uz atzīšanos;

| 8. | aicina Bahreinas varas iestādes nodrošināt, lai visiem, kas apsūdzēti kriminālnoziegumu izdarīšanā, būtu neierobežotas iespējas ātri izmantot juridiskās konsultācijas, kā tas paredzēts Bahreinas un starptautiskās tiesībās, tostarp saistībā ar nopratināšanu un sagatavošanos tiesas procesiem, izmeklēt ticamas ziņas par spīdzināšanu un ļaunprātīgu izturēšanos nopratināšanas laikā un saukt pie atbildības visas amatpersonas, kas nespēj nodrošināt taisnīgas tiesas prasību ievērošanu; |
| --- | --- |

8.

aicina Bahreinas varas iestādes nodrošināt, lai visiem, kas apsūdzēti kriminālnoziegumu izdarīšanā, būtu neierobežotas iespējas ātri izmantot juridiskās konsultācijas, kā tas paredzēts Bahreinas un starptautiskās tiesībās, tostarp saistībā ar nopratināšanu un sagatavošanos tiesas procesiem, izmeklēt ticamas ziņas par spīdzināšanu un ļaunprātīgu izturēšanos nopratināšanas laikā un saukt pie atbildības visas amatpersonas, kas nespēj nodrošināt taisnīgas tiesas prasību ievērošanu;

| 9. | aicina PV/AP turēt Bahreinas valdību pie vārda, lai tā ievērotu solījumus ievērot cilvēktiesības, īstenot nepieciešamās reformas, sākt neatkarīgu izmeklēšanu par cilvēktiesību pārkāpumiem un panākt, ka vainīgās personas tiek sauktas pie atbildības, kā arī mudināt Bahreinas valdību atsaukt visas pret ārstiem un medicīnas darbiniekiem izvirzītās apsūdzības un atbrīvot no ieslodzījuma visus, kas apcietināti par dalību miermīlīgos demokrātiskos protestos; |
| --- | --- |

9.

aicina PV/AP turēt Bahreinas valdību pie vārda, lai tā ievērotu solījumus ievērot cilvēktiesības, īstenot nepieciešamās reformas, sākt neatkarīgu izmeklēšanu par cilvēktiesību pārkāpumiem un panākt, ka vainīgās personas tiek sauktas pie atbildības, kā arī mudināt Bahreinas valdību atsaukt visas pret ārstiem un medicīnas darbiniekiem izvirzītās apsūdzības un atbrīvot no ieslodzījuma visus, kas apcietināti par dalību miermīlīgos demokrātiskos protestos;

| 10. | aicina Bahreinas varas iestādes no jauna ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp vārda brīvību gan tiešsaistē, gan ārpus tās, pulcēšanās brīvību, reliģijas brīvību, sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību, lai novērstu diskrimināciju un nekavējoties izbeigtu visus ierobežojumus attiecībā uz iespējām iegūt informāciju un izmantot komunikācijas tehnoloģijas; aicina Bahreinas varas iestādes atcelt visus ieceļošanas ierobežojumus, kas noteikti ārvalstu žurnālistiem un starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām, un ļaut novērot apsolīto neatkarīgo izmeklēšanu par cilvēktiesību pārkāpumiem un izziņoto reformu īstenošanu; |
| --- | --- |

10.

aicina Bahreinas varas iestādes no jauna ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp vārda brīvību gan tiešsaistē, gan ārpus tās, pulcēšanās brīvību, reliģijas brīvību, sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību, lai novērstu diskrimināciju un nekavējoties izbeigtu visus ierobežojumus attiecībā uz iespējām iegūt informāciju un izmantot komunikācijas tehnoloģijas; aicina Bahreinas varas iestādes atcelt visus ieceļošanas ierobežojumus, kas noteikti ārvalstu žurnālistiem un starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām, un ļaut novērot apsolīto neatkarīgo izmeklēšanu par cilvēktiesību pārkāpumiem un izziņoto reformu īstenošanu;

| 11. | atzinīgi vērtē Cilvēktiesību un sociālās attīstības ministrijas izveidi Bahreinā un aicina minēto ministriju rīkoties saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un pienākumiem; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Cilvēktiesību un sociālās attīstības ministrijas izveidi Bahreinā un aicina minēto ministriju rīkoties saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un pienākumiem;

| 12. | mudina valstu iestādes un iesaistītos Eiropas uzņēmumus veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu nekavējošu no darba atlaisto indivīdu atjaunošanu darbā; |
| --- | --- |

12.

mudina valstu iestādes un iesaistītos Eiropas uzņēmumus veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu nekavējošu no darba atlaisto indivīdu atjaunošanu darbā;

| 13. | atzinīgi vērtē Amerikas Savienoto Valstu lēmumu apturēt bruņojuma, ieroču un citas tādas tehniskas eksportu, ko var izmantot iedzīvotāju vardarbīgā represēšanā un cilvēktiesību pārkāpšanā, un tāpēc aicina dalībvalstis nodrošināt Eiropadomes tādas kopējās nostājas ievērošanu, kurā ir noteikti kopējie militārās tehnoloģijas un iekārtu eksporta kontroles noteikumi; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Amerikas Savienoto Valstu lēmumu apturēt bruņojuma, ieroču un citas tādas tehniskas eksportu, ko var izmantot iedzīvotāju vardarbīgā represēšanā un cilvēktiesību pārkāpšanā, un tāpēc aicina dalībvalstis nodrošināt Eiropadomes tādas kopējās nostājas ievērošanu, kurā ir noteikti kopējie militārās tehnoloģijas un iekārtu eksporta kontroles noteikumi;

| 14. | atkārtoti stingri iebilst pret nāves soda piemērošanu un mudina Bahreinas varas iestādes izsludināt nekavējošu moratoriju; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti stingri iebilst pret nāves soda piemērošanu un mudina Bahreinas varas iestādes izsludināt nekavējošu moratoriju;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Bahreinas Karalistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Bahreinas Karalistes valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0333.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0475.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0109.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/115 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/115

---

Ceturtdiena, 2012. gada 15. martsZinātniskās darbībspējas veidošana Āfrikā — Eiropas un Āfrikas partnerattiecību veicināšana radioastronomijas jomā

P7_TA(2012)0095

Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta deklarācija par zinātniskās darbībspējas veidošanu Āfrikā — Eiropas un Āfrikas partnerattiecību veicināšana radioastronomijas jomā

2013/C 251 E/22

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Āfrikas un ES kopīgo stratēģiju, kuru īstenojot ir iecerēts stiprināt ES un Āfrikas sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas un ES kopīgo stratēģiju, kuru īstenojot ir iecerēts stiprināt ES un Āfrikas sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā,

| — | ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus, kuros norādīts, ka zinātnei un tehnoloģijai ir būtiska nozīme sociālekonomiskās pārveides procesā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus, kuros norādīts, ka zinātnei un tehnoloģijai ir būtiska nozīme sociālekonomiskās pārveides procesā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. pantu,

| A. | atzīstot, ka pētniecības infrastruktūras ir vērtīgs elements, kas sekmē sadarbību ar Āfriku, veicina cilvēku kapitāla veidošanos un palīdz risināt sabiedrībai aktuālus problemātiskus jautājumus, kā norādīts pamatiniciatīvā „Inovācijas savienība” un stratēģijā „Eiropa 2020”, |
| --- | --- |

A.

atzīstot, ka pētniecības infrastruktūras ir vērtīgs elements, kas sekmē sadarbību ar Āfriku, veicina cilvēku kapitāla veidošanos un palīdz risināt sabiedrībai aktuālus problemātiskus jautājumus, kā norādīts pamatiniciatīvā „Inovācijas savienība” un stratēģijā „Eiropa 2020”,

| B. | apzinoties, ka Āfrikai ir unikāla konkurences priekšrocība radioastronomijas pētījumu jomā, jo tieši Āfrikā pašlaik tiek īstenoti apjomīgi radioastronomijas projekti (PAPER, VLBI tīkls, MeerKAT u. c.), |
| --- | --- |

B.

apzinoties, ka Āfrikai ir unikāla konkurences priekšrocība radioastronomijas pētījumu jomā, jo tieši Āfrikā pašlaik tiek īstenoti apjomīgi radioastronomijas projekti (PAPER, VLBI tīkls, MeerKAT u. c.),

| C. | atzīstot, ka pamatīgāka ES iesaistīšanās Āfrikas radioastronomijas nozarē var spēcīgi stimulēt sociālekonomisko izaugsmi Āfrikā un radīt jaunu tirgus iespēju klāstu abu kontinentu valstīm, |
| --- | --- |

C.

atzīstot, ka pamatīgāka ES iesaistīšanās Āfrikas radioastronomijas nozarē var spēcīgi stimulēt sociālekonomisko izaugsmi Āfrikā un radīt jaunu tirgus iespēju klāstu abu kontinentu valstīm,

| 1. | mudina Komisiju, Padomi un dalībvalstu parlamentus:






  a) | atbalstīt zinātniskās darbībspējas veidošanu Āfrikā un šajā nolūkā ieguldīt vairāk līdzekļu pētniecības infrastruktūrās, īpašu uzmanību pievēršot radioastronomijas projektiem, |
| --- | --- | --- |

1.

mudina Komisiju, Padomi un dalībvalstu parlamentus:

a)

atbalstīt zinātniskās darbībspējas veidošanu Āfrikā un šajā nolūkā ieguldīt vairāk līdzekļu pētniecības infrastruktūrās, īpašu uzmanību pievēršot radioastronomijas projektiem,

| b) | turpmāko Āfrikas un ES partnerattiecību kontekstā popularizēt radioastronomijas zinātni un veicināt radioastronomijas nozarē īstenojamu iniciatīvu pētniecisko potenciālu, |
| --- | --- |

b)

turpmāko Āfrikas un ES partnerattiecību kontekstā popularizēt radioastronomijas zinātni un veicināt radioastronomijas nozarē īstenojamu iniciatīvu pētniecisko potenciālu,

| c) | šo mērķu atbalstam izmantot ES finansēšanas mehānismus, tostarp pamatprogrammas, kā arī attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības instrumentu; |
| --- | --- |

c)

šo mērķu atbalstam izmantot ES finansēšanas mehānismus, tostarp pamatprogrammas, kā arī attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības instrumentu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) nosūtīt Komisijai, Padomei un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) nosūtīt Komisijai, Padomei un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Parakstītāju saraksts publicēts 2012. gada 15. marta protokola I pielikumā (P7_PV(2012)03-15(ANN1)).

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/116 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/116

---

Ceturtdiena, 2012. gada 15. martsKaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošana Eiropas Savienībā, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumu

P7_TA(2012)0096

Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta deklarācija par kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošanu Eiropas Savienībā, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumu

2013/C 251 E/23

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšanu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. pantu,

| A. | tā kā Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 apsvērumos ir atzīts, ka „dzīvnieku, tostarp kaušanai paredzētu dzīvnieku, labturības dēļ tāla pārvadāšana būtu cik vien iespējams jāierobežo”, tomēr joprojām tiek pieļauti gari pārbraucieni attāluma un ilguma ziņā, radot dzīvniekiem ārkārtīgu stresu un ciešanas un pat izraisot to bojāeju šādu pārbraucienu laikā, |
| --- | --- |

A.

tā kā Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 apsvērumos ir atzīts, ka „dzīvnieku, tostarp kaušanai paredzētu dzīvnieku, labturības dēļ tāla pārvadāšana būtu cik vien iespējams jāierobežo”, tomēr joprojām tiek pieļauti gari pārbraucieni attāluma un ilguma ziņā, radot dzīvniekiem ārkārtīgu stresu un ciešanas un pat izraisot to bojāeju šādu pārbraucienu laikā,

| 1. | norāda, ka tīmekļa vietnē 8hours.eu ievietoto lūgumrakstu, kurā pausta prasība ierobežot kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laiku līdz maksimāli 8 stundām, atbalsta gandrīz viens miljons eiropiešu; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka tīmekļa vietnē 8hours.eu ievietoto lūgumrakstu, kurā pausta prasība ierobežot kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laiku līdz maksimāli 8 stundām, atbalsta gandrīz viens miljons eiropiešu;

| 2. | aicina Komisiju un Padomi pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1/2005, lai ierobežotu kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laiku, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju un Padomi pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1/2005, lai ierobežotu kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laiku, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (2) nosūtīt Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (2) nosūtīt Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 81 E, 15.3.2011., 25. lpp.

(2)  Parakstītāju saraksts publicēts 2012. gada 15. marta protokola II pielikumā (P7_PV(2012)03-15(ANN2)).

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/116 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/116

---

Ceturtdiena, 2012. gada 15. martsProgrammas „Šahs skolā” ieviešana Eiropas Savienības skolu izglītības programmās

P7_TA(2012)0097

Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta deklarācija par programmas „Šahs skolā” ieviešanu Eiropas Savienības skolu izglītības programmās

2013/C 251 E/24

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 6. un 165. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 6. un 165. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. pantu,

| A. | tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 6. pantā ir noteikts, ka sports ir viena to tām jomām, kurās „Savienības kompetencē ir veikt darbības, lai atbalstītu, koordinētu vai papildinātu dalībvalstu darbības”; |
| --- | --- |

A.

tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 6. pantā ir noteikts, ka sports ir viena to tām jomām, kurās „Savienības kompetencē ir veikt darbības, lai atbalstītu, koordinētu vai papildinātu dalībvalstu darbības”;

| B. | tā kā šahs ir spēle, kas ir pieejama bērniem no visām sociālajām grupām, un tas var veicināt sociālo kohēziju un tādu politikas mērķu īstenošanu kā sociālā integrācija, cīņa pret diskrimināciju, noziedzības samazināšana un pat cīņa pret dažādu veidu atkarībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā šahs ir spēle, kas ir pieejama bērniem no visām sociālajām grupām, un tas var veicināt sociālo kohēziju un tādu politikas mērķu īstenošanu kā sociālā integrācija, cīņa pret diskrimināciju, noziedzības samazināšana un pat cīņa pret dažādu veidu atkarībām;

| C. | tā kā jebkurā vecumā šahs var palielināt bērna spēju koncentrēties, pacietību un izturību un attīstīt radošumu, intuīciju, atmiņu un spēju analizēt un pieņemt lēmumus; tā kā šahs vairo arī tādas īpašības kā apņēmība, motivācija un cīņas spars, |
| --- | --- |

C.

tā kā jebkurā vecumā šahs var palielināt bērna spēju koncentrēties, pacietību un izturību un attīstīt radošumu, intuīciju, atmiņu un spēju analizēt un pieņemt lēmumus; tā kā šahs vairo arī tādas īpašības kā apņēmība, motivācija un cīņas spars,

| 1. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt programmas „Šahs skolā” ieviešanu savās skolu izglītības programmās; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt programmas „Šahs skolā” ieviešanu savās skolu izglītības programmās;

| 2. | aicina Komisiju savā nākamajā paziņojumā par sportu pievērts nepieciešamo uzmanību programmai „Šahs skolā” un nodrošināt tai pienācīgu finansējumu, sākot ar 2012. gadu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju savā nākamajā paziņojumā par sportu pievērts nepieciešamo uzmanību programmai „Šahs skolā” un nodrošināt tai pienācīgu finansējumu, sākot ar 2012. gadu;

| 3. | aicina Komisiju ņemt vērā pētījumu pat šīs programmas ietekmi uz bērnu attīstību rezultātus; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju ņemt vērā pētījumu pat šīs programmas ietekmi uz bērnu attīstību rezultātus;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) nosūtīt Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) nosūtīt Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Parakstītāju saraksts publicēts 2012. gada 15. marta protokola III pielikumā (P7_PV(2012)03-15(ANN3)).

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2012. gada 13. marts

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/118 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/118

---

Otrdiena, 2012. gada 13. martsPieprasījums atcelt Krisztina Morvai imunitāti

P7_TA(2012)0067

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Krisztina Morvai imunitāti (2010/2285(IMM))

2013/C 251 E/25

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Krisztina Morvai imunitātes atcelšanas pieprasījumu, ko Budapeštas (Ungārija) Peštas centrālā iecirkņa tiesa nosūtījusi 2010. gada 13. oktobrī saistībā ar šajā tiesā izskatāmo lietu un kas paziņots 2010. gada 24. novembra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Krisztina Morvai imunitātes atcelšanas pieprasījumu, ko Budapeštas (Ungārija) Peštas centrālā iecirkņa tiesa nosūtījusi 2010. gada 13. oktobrī saistībā ar šajā tiesā izskatāmo lietu un kas paziņots 2010. gada 24. novembra plenārsēdē,

| — | pēc Krisztina Morvai uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Krisztina Morvai uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Peštas centrālās rajona tiesas 2011. gada 19. decembra iesniegumus, kas saņemti, atbildot uz Juridiskās komitejas pieprasījumu saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu par papildu informācijas un paskaidrojumu sniegšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Peštas centrālās rajona tiesas 2011. gada 19. decembra iesniegumus, kas saņemti, atbildot uz Juridiskās komitejas pieprasījumu saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu par papildu informācijas un paskaidrojumu sniegšanu,

| — | ņemot vērā 8. un 9. pantu Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā Protokolā Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 8. un 9. pantu Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā Protokolā Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0050/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0050/2012),

| A. | tā kā Peštas centrālā rajona tiesa ir pieprasījusi Eiropas Parlamenta deputātes Krisztina Morvai parlamentārās imunitātes atcelšanu saistība ar šīs tiesas tiesvedībā esošo lietu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Peštas centrālā rajona tiesa ir pieprasījusi Eiropas Parlamenta deputātes Krisztina Morvai parlamentārās imunitātes atcelšanu saistība ar šīs tiesas tiesvedībā esošo lietu;

| B. | tā kā tiesas pieprasījums ir saistīts ar krimināllietu apsūdzībā noziedzīgā nodarījumā par neslavas celšanu, kas izpaudusies Krisztina Morvai paziņojumos attiecībā uz kādu privātpersonu Ungārijā; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesas pieprasījums ir saistīts ar krimināllietu apsūdzībā noziedzīgā nodarījumā par neslavas celšanu, kas izpaudusies Krisztina Morvai paziņojumos attiecībā uz kādu privātpersonu Ungārijā;

| C. | tā kā ar 8. pantu Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, pret Eiropas Parlamenta deputātiem nedrīkst veikt izmeklēšanu, viņus aizturēt vai uzsākt tiesas procesu saistībā ar viņu pausto viedokli vai veikto balsojumu, pildot savus pienākumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar 8. pantu Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, pret Eiropas Parlamenta deputātiem nedrīkst veikt izmeklēšanu, viņus aizturēt vai uzsākt tiesas procesu saistībā ar viņu pausto viedokli vai veikto balsojumu, pildot savus pienākumus;

| D. | tā kā lietas apstākļi liecina, kā tas norādīts tiesas iesniegumos Juridiskajai komitejai, ka Krisztina Morvai šos paziņojumus izdarījusi laikā, kad viņa nebija Eiropas Parlamenta deputāte; |
| --- | --- |

D.

tā kā lietas apstākļi liecina, kā tas norādīts tiesas iesniegumos Juridiskajai komitejai, ka Krisztina Morvai šos paziņojumus izdarījusi laikā, kad viņa nebija Eiropas Parlamenta deputāte;

| 1. | nolemj atcelt Krisztina Morvai deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Krisztina Morvai deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Ungārijas iestādei un Krisztina Morvai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Ungārijas iestādei un Krisztina Morvai.

---

(1)  Lieta 101/63 Wagner v Fohrmann and Krier [1964], Krājums, 195. lpp., Lieta 149/85 Wybot v Faure and Others [1986], Krājums, 2391. lpp., Lieta T-345/05 Mote v Parliament [2008], Krājums, II-2849. lpp., Apvienotās lietas C-200/07 un C-201/07 Marra v De Gregorio and Clemente [2008], Krājums, I-7929. lpp. un Lieta T-42/06 Gollnisch v Parliament (Krājumā vēl nav publicēts) un Lieta C-163/10 Patriciell (Krājumā vēl nav publicēts).

---

Trešdiena, 2012. gada 14. marts

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/120 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/120

---

Trešdiena, 2012. gada 14. martsĪpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos pilnvaras

P7_TA(2012)0078

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta lēmums par īpašas komitejas izveidošanu organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos, tās pilnvarām, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku

2013/C 251 E/26

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komiteju priekšsēdētāju konferences 2012. gada 16. februāra lēmumu ierosināt izveidot īpašu komiteju organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos, kā arī noteikt tās pilnvaras un skaitlisko sastāvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komiteju priekšsēdētāju konferences 2012. gada 16. februāra lēmumu ierosināt izveidot īpašu komiteju organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos, kā arī noteikt tās pilnvaras un skaitlisko sastāvu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību Eiropas Savienībā (1), ar kuru Parlaments paudis nodomu izveidot īpašu komiteju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību Eiropas Savienībā (1), ar kuru Parlaments paudis nodomu izveidot īpašu komiteju,

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. septembra rezolūciju par ES centieniem korupcijas apkarošanā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. septembra rezolūciju par ES centieniem korupcijas apkarošanā (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 184. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 184. pantu,

| 1. | nolemj izveidot īpašu komiteju organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos, kurai ir šādas pilnvaras:






  a) | analizēt un novērtēt organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas izplatību un to, kā tas ietekmē Savienību un tās dalībvalstis, kā arī ierosināt attiecīgus pasākumus, lai Savienība spētu novērst šos draudus un cīnīties pret tiem gan starptautiskā, gan Eiropas un valstu mērogā; |
| --- | --- | --- |

1.

nolemj izveidot īpašu komiteju organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos, kurai ir šādas pilnvaras:

a)

analizēt un novērtēt organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas izplatību un to, kā tas ietekmē Savienību un tās dalībvalstis, kā arī ierosināt attiecīgus pasākumus, lai Savienība spētu novērst šos draudus un cīnīties pret tiem gan starptautiskā, gan Eiropas un valstu mērogā;

| b) | analizēt un novērtēt to, kā pašreiz tiek īstenoti Savienības tiesību akti, kuri attiecas uz organizēto noziedzību, korupciju un naudas atmazgāšanu, un ar šiem jautājumiem saistītās politiskās nostādnes, lai nodrošinātu, ka Savienības tiesību akti un politiskās nostādnes balstās uz faktiem un ka to pamatā ir vislabākie pieejamie draudu novērtējumi, kā arī uzraudzīt to saderību ar pamattiesībām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. un 6. pantu, jo īpaši tiesībām, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kā arī principiem, uz kuriem balstās Savienības ārējā darbība, jo īpaši tiem, kas izklāstīti Līguma 21. pantā; |
| --- | --- |

b)

analizēt un novērtēt to, kā pašreiz tiek īstenoti Savienības tiesību akti, kuri attiecas uz organizēto noziedzību, korupciju un naudas atmazgāšanu, un ar šiem jautājumiem saistītās politiskās nostādnes, lai nodrošinātu, ka Savienības tiesību akti un politiskās nostādnes balstās uz faktiem un ka to pamatā ir vislabākie pieejamie draudu novērtējumi, kā arī uzraudzīt to saderību ar pamattiesībām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. un 6. pantu, jo īpaši tiesībām, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kā arī principiem, uz kuriem balstās Savienības ārējā darbība, jo īpaši tiem, kas izklāstīti Līguma 21. pantā;

| c) | izskatīt un rūpīgi pārbaudīt to Savienības iekšlietu aģentūru (piemēram, Eiropols, COSI, Eurojust) lomas un darbību īstenošanu, kuru darbs ir saistīts ar organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumiem, kā arī ar šiem jautājumiem saistītajām politiskajām nostādnēm attiecībā uz drošību; |
| --- | --- |

c)

izskatīt un rūpīgi pārbaudīt to Savienības iekšlietu aģentūru (piemēram, Eiropols, COSI, Eurojust) lomas un darbību īstenošanu, kuru darbs ir saistīts ar organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumiem, kā arī ar šiem jautājumiem saistītajām politiskajām nostādnēm attiecībā uz drošību;

| d) | risināt jautājumus, kas minēti 2011. gada 25. oktobra rezolūcijā par organizēto noziedzību Eiropas Savienībā un jo īpaši tās 15. punktā (3), kā arī 2011. gada 15. septembra rezolūcijā par ES centieniem korupcijas apkarošanā; |
| --- | --- |

d)

risināt jautājumus, kas minēti 2011. gada 25. oktobra rezolūcijā par organizēto noziedzību Eiropas Savienībā un jo īpaši tās 15. punktā (3), kā arī 2011. gada 15. septembra rezolūcijā par ES centieniem korupcijas apkarošanā;

| e) | šiem nolūkiem veidot nepieciešamos kontaktus un rīkot uzklausīšanas ar Eiropas Savienības iestādēm un starptautiskām, Eiropas un valstu iestādēm, dalībvalstu un trešo valstu parlamentiem un valdībām, zinātnieku un uzņēmēju aprindu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kā arī ar pamatorganizāciju pārstāvjiem, cietušo organizācijām, ierēdņiem, kuru ikdienas darbs ir organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas apkarošana, piemēram, tiesībsargājošo iestāžu darbiniekiem un tiesnešiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības locekļiem, kuri veicina likumības kultūru sarežģītās jomās, kā arī apmeklēt šīs iestādes un tikties ar šiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

e)

šiem nolūkiem veidot nepieciešamos kontaktus un rīkot uzklausīšanas ar Eiropas Savienības iestādēm un starptautiskām, Eiropas un valstu iestādēm, dalībvalstu un trešo valstu parlamentiem un valdībām, zinātnieku un uzņēmēju aprindu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kā arī ar pamatorganizāciju pārstāvjiem, cietušo organizācijām, ierēdņiem, kuru ikdienas darbs ir organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas apkarošana, piemēram, tiesībsargājošo iestāžu darbiniekiem un tiesnešiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības locekļiem, kuri veicina likumības kultūru sarežģītās jomās, kā arī apmeklēt šīs iestādes un tikties ar šiem cilvēkiem;

| 2. | nolemj — ņemot vērā to, ka Parlamenta to pastāvīgo komiteju pilnvaras, kuru kompetencē ir jautājumi attiecībā uz tādu Savienības tiesību aktu pieņemšanu, uzraudzību un īstenošanu, kas saistīti ar šo jomu, paliek nemainīgas, īpašā komiteja var sniegt ieteikumus attiecībā uz veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām, cieši sadarbojoties ar pastāvīgajām komitejām; |
| --- | --- |

2.

nolemj — ņemot vērā to, ka Parlamenta to pastāvīgo komiteju pilnvaras, kuru kompetencē ir jautājumi attiecībā uz tādu Savienības tiesību aktu pieņemšanu, uzraudzību un īstenošanu, kas saistīti ar šo jomu, paliek nemainīgas, īpašā komiteja var sniegt ieteikumus attiecībā uz veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām, cieši sadarbojoties ar pastāvīgajām komitejām;

| 3. | nolemj, ka īpašajā komitejā ir 45 deputāti; |
| --- | --- |

3.

nolemj, ka īpašajā komitejā ir 45 deputāti;

| 4. | nolemj, ka īpašās komitejas pilnvaru laiks ir 12 mēneši, sākot no 2012. gada 1. aprīļa, un to ir iespējams pagarināt; nolemj, ka īpašā komiteja iesniedz Parlamentam termiņa vidusposma ziņojumu un nobeiguma ziņojumu, kurā ir ieteikumi par veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām. |
| --- | --- |

4.

nolemj, ka īpašās komitejas pilnvaru laiks ir 12 mēneši, sākot no 2012. gada 1. aprīļa, un to ir iespējams pagarināt; nolemj, ka īpašā komiteja iesniedz Parlamentam termiņa vidusposma ziņojumu un nobeiguma ziņojumu, kurā ir ieteikumi par veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0459.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0388.

(3)  Minētais punkts formulēts šādi: “15. pauž nodomu triju mēnešu laikā pēc šīs rezolūcijas apstiprināšanas izveidot īpašu komiteju darbam pret tādu noziedzīgo organizāciju, tostarp mafijas, izplatību, kas darbojas pārrobežu līmenī, un vienu no komitejas mērķiem izvirzīt izpēti par šīs parādības izplatības apjomu un tās negatīvo ietekmi sociālajā un ekonomikas jomā Eiropas Savienībā, tostarp par problēmu saistībā ar valsts līdzekļu novirzīšanu, ko veic noziedzīgās organizācijas un mafija, un viņu iekļūšanu valsts sektorā, kā arī par legālās ekonomikas un finanšu sistēmas iedragāšanu, turklāt par mērķi izvirzīt tiesību aktu kopuma izveidi, lai mazinātu šos reālos un apstiprinātos draudus Eiropas Savienībai un tās pilsoņiem; tāpēc aicina Priekšsēdētāju konferenci iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Reglamenta 184. pantu;”.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2012. gada 13. marts

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/122 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/122

---

Otrdiena, 2012. gada 13. martsNolīgums starp Eiropas Savienību un Islandi un Norvēģiju par dažu Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās noteikumu piemērošanu***

P7_TA(2012)0066

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par to, kā piemērot dažus 2000. gada 29. maija Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un tās 2001. gada protokola noteikumus (05306/2010 – C7-0030/2010 – 2009/0189(NLE))

2013/C 251 E/27

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (05306/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (05306/2010),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par to, kā piemērot dažus 2000. gada 29. maija Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un tās 2001. gada protokola noteikumus (14938/2003), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par to, kā piemērot dažus 2000. gada 29. maija Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un tās 2001. gada protokola noteikumus (14938/2003),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0030/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0030/2010),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A7-0020/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A7-0020/2012),

| 1. | piekrīt nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

piekrīt nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes valdībām un parlamentiem.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/123 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/123

---

Otrdiena, 2012. gada 13. martsJurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, lēmumu un autentisku aktu atzīšana un izpilde mantošanas jomā un par Eiropas mantojuma apliecības izveide ***I

P7_TA(2012)0068

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, lēmumu un autentisku aktu atzīšanu un izpildi mantošanas jomā un par Eiropas mantojuma apliecības izveidi (COM(2009)0154 – C7-0236/2009 – 2009/0157(COD))

2013/C 251 E/28

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2009)0154), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2009)0154),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 61. panta c) punktu un 67. panta 5. punkta otro ievilkumu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C7–0236/2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 61. panta c) punktu un 67. panta 5. punkta otro ievilkumu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C7–0236/2009),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei „Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei „Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 81. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 81. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 14. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 14. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0045/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0045/2012),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 44, 11.2.2011., 148 lpp.

---

Otrdiena, 2012. gada 13. martsP7_TC1-COD(2009)0157

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 13. marta, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un publisku aktu akceptēšanu un izpildi mantošanas lietās un par Eiropas mantošanas apliecības izveidi

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 650/2012.)

---

Trešdiena, 2012. gada 14. marts

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/124 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/124

---

Trešdiena, 2012. gada 14. martsEiropas Zivsaimniecības fonds ***I

P7_TA(2012)0074

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību dalībvalstīs, kurām ir vai kuras apdraud lielas grūtības, kas saistītas ar to finansiālo stabilitāti (COM(2011)0484 – C7-0219/2011 – 2011/0212(COD))

2013/C 251 E/29

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0484), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0484),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0219/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0219/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 27. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 27. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 3. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4.punktu. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 3. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4.punktu.

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0447/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0447/2011),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 24, 28.1.2012., 84. lpp.

---

Trešdiena, 2012. gada 14. martsP7_TC1-COD(2011)0212

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības attiecībā uz to finanšu stabilitāti

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 387/2012.)

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/125 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/125

---

Trešdiena, 2012. gada 14. martsAutonomas tarifu kvotas augstas kvalitātes liellopu gaļas importam ***I

P7_TA(2012)0075

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam (COM(2011)0384 – C7-0170/2011 – 2011/0169(COD))

2013/C 251 E/30

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0384), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0384),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0170/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0170/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 13. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 13. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0025/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0025/2012),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

Trešdiena, 2012. gada 14. martsP7_TC1-COD(2011)0169

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 464/2012.)

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/126 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/126

---

Trešdiena, 2012. gada 14. martsKopējā tirdzniecības politika ***I

P7_TA(2012)0076

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza konkrētas regulas par kopējo tirdzniecības politiku attiecībā uz konkrētu pasākumu pieņemšanas procedūru (COM(2011)0082 – C7-0069/2011 – 2011/0039(COD))

2013/C 251 E/31

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0082), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0082),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0069/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0069/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0028/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0028/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Trešdiena, 2012. gada 14. martsP7_TC1-COD(2011)0039

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko attiecībā uz atsevišķu pasākumu pieņemšanas procedūru groza dažas regulas par kopējo tirdzniecības politiku

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Daudzas pamatregulas, kas attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku, paredz, ka īstenošanas aktus kopējās tirdzniecības politikas jomā pieņem Padome saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas dažādajos attiecīgajos instrumentos, vai Komisija atbilstīgi īpašām procedūrām un kontrolei, ko veic Padome. Uz šādām procedūrām neattiecas Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmums 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2). |
| --- | --- |

(1)

Daudzas pamatregulas, kas attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku, paredz, ka īstenošanas aktus kopējās tirdzniecības politikas jomā pieņem Padome saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas dažādajos attiecīgajos instrumentos, vai Komisija atbilstīgi īpašām procedūrām un kontrolei, ko veic Padome. Uz šādām procedūrām neattiecas Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmums 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2).

| (2) | Lai nodrošinātu saderību ar noteikumiem, kuri ieviesti ar Lisabonas līgumu, ir lietderīgi grozīt minētās pamatregulas. Attiecīgā gadījumā tas jāveic, piešķirot deleģētās pilnvaras Komisijai un piemērojot konkrētas procedūras, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3). |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu saderību ar noteikumiem, kuri ieviesti ar Lisabonas līgumu, ir lietderīgi grozīt minētās pamatregulas. Attiecīgā gadījumā tas jāveic, piešķirot deleģētās pilnvaras Komisijai un piemērojot konkrētas procedūras, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3).

| (3) | Tādēļ attiecīgi ir jāgroza šādas regulas:






  — | Padomes 1972. gada 19. decembra Regula (EEK) Nr. 2841/72 par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (4); |
| --- | --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi ir jāgroza šādas regulas:

—

Padomes 1972. gada 19. decembra Regula (EEK) Nr. 2841/72 par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (4);

| — | Padomes 1972. gada 19. decembra Regula (EEK) Nr. 2843/72 par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Islandes Republikas nolīgumā (5); |
| --- | --- |

—

Padomes 1972. gada 19. decembra Regula (EEK) Nr. 2843/72 par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Islandes Republikas nolīgumā (5);

| — | Padomes 1973. gada 25. jūnija Regula (EEK) Nr. 1692/73 par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes nolīgumā (6); |
| --- | --- |

—

Padomes 1973. gada 25. jūnija Regula (EEK) Nr. 1692/73 par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes nolīgumā (6);

| — | Padomes 1993. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 3448/93, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (7)
  [Gr. 1] |
| --- | --- |

—

Padomes 1993. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 3448/93, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (7)
  [Gr. 1]

| — | Padomes 1994. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (8); |
| --- | --- |

—

Padomes 1994. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (8);

| — | Padomes 1996. gada 29. janvāra Regula (EK) Nr. 385/96 par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem (9); |
| --- | --- |

—

Padomes 1996. gada 29. janvāra Regula (EK) Nr. 385/96 par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem (9);

| — | Padomes 1996. gada 22. novembra Regula (EK) Nr. 2271/96, ar ko paredz aizsardzību pret trešās valsts pieņemtu tiesību aktu eksteritoriālas piemērošanas sekām un no tiem izrietošām vai ar tiem pamatotām darbībām (10); |
| --- | --- |

—

Padomes 1996. gada 22. novembra Regula (EK) Nr. 2271/96, ar ko paredz aizsardzību pret trešās valsts pieņemtu tiesību aktu eksteritoriālas piemērošanas sekām un no tiem izrietošām vai ar tiem pamatotām darbībām (10);

| — | Padomes 2001. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1515/2001 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija (11); |
| --- | --- |

—

Padomes 2001. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1515/2001 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija (11);

| — | Padomes 2001. gada 19. novembra Regula (EK) Nr. 2248/2001 par dažām piemērošanas procedūrām Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, kā arī Pagaidu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku (12); |
| --- | --- |

—

Padomes 2001. gada 19. novembra Regula (EK) Nr. 2248/2001 par dažām piemērošanas procedūrām Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, kā arī Pagaidu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku (12);

| — | Padomes 2002. gada 21. janvāra Regula (EK) Nr. 153/2002 par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Eiropas Kopienu un to dalībvalstu, no vienas puses, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, no otras puses, Stabilizācijas un asociācijas līgumu, kā arī lai piemērotu Eiropas Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Pagaidu nolīgumu (13); |
| --- | --- |

—

Padomes 2002. gada 21. janvāra Regula (EK) Nr. 153/2002 par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Eiropas Kopienu un to dalībvalstu, no vienas puses, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, no otras puses, Stabilizācijas un asociācijas līgumu, kā arī lai piemērotu Eiropas Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Pagaidu nolīgumu (13);

| — | Padomes 2003. gada 3. marta Regula (EK) Nr. 427/2003, ar ko paredz pagaidu aizsardzības mehānismu attiecībā uz konkrētu preču importu no Ķīnas Tautas Republikas un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 519/94 par kopējiem noteikumiem importam no trešām valstīm (14); |
| --- | --- |

—

Padomes 2003. gada 3. marta Regula (EK) Nr. 427/2003, ar ko paredz pagaidu aizsardzības mehānismu attiecībā uz konkrētu preču importu no Ķīnas Tautas Republikas un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 519/94 par kopējiem noteikumiem importam no trešām valstīm (14);

| — | Padomes 2003. gada 6. marta Regula (EK) Nr. 452/2003 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt attiecībā uz antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumu un aizsardzības pasākumu kopējo ietekmi (15); |
| --- | --- |

—

Padomes 2003. gada 6. marta Regula (EK) Nr. 452/2003 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt attiecībā uz antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumu un aizsardzības pasākumu kopējo ietekmi (15);

| — | Padomes 2005. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (16); |
| --- | --- |

—

Padomes 2005. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (16);

| — | Padomes 2005. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai (17)
  ; [Gr. 2] |
| --- | --- |

—

Padomes 2005. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai (17)
  ; [Gr. 2]

| — | Padomes 2006. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1616/2006 par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, un lai piemērotu Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku (18); |
| --- | --- |

—

Padomes 2006. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1616/2006 par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, un lai piemērotu Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku (18);

| — | Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1528/2007, ar ko dažu tādu valstu izcelsmes izstrādājumiem, kuras ietilpst Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupā, piemēro režīmu, kas paredzēts nolīgumos, ar ko izveido ekonomisko partnerattiecību nolīgumus vai kuru rezultātā notiek to izveide (19); |
| --- | --- |

—

Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1528/2007, ar ko dažu tādu valstu izcelsmes izstrādājumiem, kuras ietilpst Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupā, piemēro režīmu, kas paredzēts nolīgumos, ar ko izveido ekonomisko partnerattiecību nolīgumus vai kuru rezultātā notiek to izveide (19);

| — | Padomes 2007. gada 19. novembra Regula (EK) Nr. 140/2008 par dažām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (20); |
| --- | --- |

—

Padomes 2007. gada 19. novembra Regula (EK) Nr. 140/2008 par dažām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (20);

| — | Padomes 2008. gada 21. janvāra Regula (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumu 2005/924/EK (21); |
| --- | --- |

—

Padomes 2008. gada 21. janvāra Regula (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumu 2005/924/EK (21);

| — | Padomes 2008. gada 16. jūnija Regula (EK) Nr. 594/2008 par dažām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (22); |
| --- | --- |

—

Padomes 2008. gada 16. jūnija Regula (EK) Nr. 594/2008 par dažām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (22);

| — | Padomes 2008. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un Nr. 964/2007 (23); |
| --- | --- |

—

Padomes 2008. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un Nr. 964/2007 (23);

| — | Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (24); |
| --- | --- |

—

Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (24);

| — | Padomes 2009. gada 26. februāra Regula (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (25); |
| --- | --- |

—

Padomes 2009. gada 26. februāra Regula (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (25);

| — | Padomes 2009. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 625/2009 par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (26); |
| --- | --- |

—

Padomes 2009. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 625/2009 par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (26);

| — | Padomes 2009. gada 19. oktobra Regula (EK) Nr. 1061/2009, ar ko nosaka kopīgus eksporta noteikumus (27); |
| --- | --- |

—

Padomes 2009. gada 19. oktobra Regula (EK) Nr. 1061/2009, ar ko nosaka kopīgus eksporta noteikumus (27);

| — | Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu (28);
  [Gr. 3] |
| --- | --- |

—

Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu (28);
  [Gr. 3]

| — | Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (29). |
| --- | --- |

—

Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (29).

| (4) | Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, ir nepieciešams, lai šī regula neietekmētu pasākumu pieņemšanas procedūras, kuras pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir sāktas, bet nav pabeigtas, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, ir nepieciešams, lai šī regula neietekmētu pasākumu pieņemšanas procedūras, kuras pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir sāktas, bet nav pabeigtas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā uzskaitītās regulas atbilstīgi pielikumam pielāgo Līguma 290. pantam vai Regulas (ES) Nr. 182/2011 piemērojamajiem noteikumiem.

2. pants

Atsauces uz pielikumos minēto dokumentu noteikumiem uzskata par atsaucēm uz noteikumiem, kas pielāgoti ar šo regulu.

Atsauces uz iepriekšējiem komiteju nosaukumiem uzskata par atsaucēm uz jaunajiem komiteju nosaukumiem, kas paredzēti šajā regulā.

Visās pielikumā uzskaitītajās regulās jebkuru atsauci uz „Eiropas Kopienu”, „Kopienu”, „Eiropas Kopienām” vai „Kopienām” saprot kā atsauci uz Eiropas Savienību vai Savienību; jebkuru atsauci uz „kopējo tirgu” saprot kā atsauci uz „iekšējo tirgu”; jebkuru atsauci uz „113. pantā paredzēto komiteju”, „133. pantā paredzēto komiteju”, „113. pantā minēto komiteju” un „133. pantā minēto komiteju” saprot kā atsauci uz „207. pantā paredzēto komiteju”; jebkuru atsauci uz vārdiem „Līguma 113. pants” vai „Līguma 133. pants” saprot kā atsauci uz „Līguma 207. pantu”. [Gr. 4]

3. pants

Šī regula neietekmē pielikumā uzskaitītajās regulās paredzēto pasākumu pieņemšanas procedūras, kuras sāktas, stājoties spēkā šai regulai vai pirms tam:

| a) | Komisija ir pieņēmusi aktu, vai |
| --- | --- |

a)

Komisija ir pieņēmusi aktu, vai

| b) | saskaņā ar vienu no regulām vajadzīga apspriešana, un šāda apspriešana ir sākta, vai |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar vienu no regulām vajadzīga apspriešana, un šāda apspriešana ir sākta, vai

| c) | saskaņā ar vienu no regulām ir jāpieņem priekšlikums, un Komisija ir pieņēmusi šādu priekšlikumu. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar vienu no regulām ir jāpieņem priekšlikums, un Komisija ir pieņēmusi šādu priekšlikumu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. marta nostāja.

1

(2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

2

(3)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

3

(4)  OV L 300, 31.12.1972., 284. lpp.

4

(5)  OV L 301, 31.12.1972., 162. lpp.

5

(6)  OV L 171, 27.6.1973., 103. lpp.

6

(7)  

  OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp

  .

7

OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp

(8)  OV L 349, 31.12.1994., 71. lpp.

8

(9)  OV L 56, 6.3.1996., 21. lpp.

9

(10)  OV L 309, 29.11.1996., 1. lpp.

10

(11)  OV L 201, 26.7.2001., 10. lpp.

11

(12)  OV L 304, 21.11.2001., 1. lpp.

12

(13)  OV L 25, 29.1.2002., 16. lpp.

13

(14)  OV L 65, 8.3.2003., 1. lpp.

14

(15)  OV L 69, 13.3.2003., 8. lpp.

15

(16)  OV L 110, 30.4.2005., 1. lpp.

16

(17)  

  OV L 200, 30.7.2005., 1. lpp

  .

17

OV L 200, 30.7.2005., 1. lpp

(18)  OV L 300, 31.10.2006., 1. lpp.

18

(19)  OV L 348, 31.12.2007., 1. lpp.

19

(20)  OV L 43, 19.2.2008., 1. lpp.

20

(21)  OV L 20, 24.1.2008., 1. lpp.

21

(22)  OV L 169, 30.6.2008., 1. lpp.

22

(23)  OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.

23

(24)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

24

(25)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.

25

(26)  OV L 185, 17.7.2009., 1. lpp.

26

(27)  OV L 291, 7.11.2009., 1. lpp.

27

(28)  
  OV L 328, 15.12.2009., 1. lpp
  .

28

OV L 328, 15.12.2009., 1. lpp

(29)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

29

Trešdiena, 2012. gada 14. martsPIELIKUMS

To regulu saraksts, kuras attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku un ir pielāgotas Līguma 290. pantam vai piemērojamajiem noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (1).

1.   PADOMES 1972. GADA 19. DECEMBRA REGULA (EEK) NR. 2841/72 PAR AIZSARDZĪBAS PASĀKUMIEM, KAS PAREDZĒTI EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENAS UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS NOLĪGUMĀ
   (2)

Attiecībā uz Regulu (EEK) Nr. 2841/72 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tādēļ Regulu (EEK) Nr. 2841/72 groza šādi.

| -1. | Iekļauj šādu 3.a apsvērumu:

  „
  Tā kā divpusējā Nolīguma drošības klauzulu īstenošanai ir nepieciešami vienoti nosacījumi pagaidu un galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3);



  [Gr. 5] |
| --- | --- |

-1.

„
  Tā kā divpusējā Nolīguma drošības klauzulu īstenošanai ir nepieciešami vienoti nosacījumi pagaidu un galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3);

[Gr. 5]

| -1.a | Iekļauj šādu 3.b apsvērumu:

  „
  Tā kā pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā minēto pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties;
  ”

  [Gr. 6] |
| --- | --- |

-1.a

„
  Tā kā pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā minēto pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties;
  ”

[Gr. 6]

| 1. | Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Komisija var nolemt, ka jautājumu nodod Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (turpmāk “Nolīgums”) izveidotajai Apvienotai komitejai, lai veiktu Nolīguma 22., 24., 24.a un 26. pantā paredzētos pasākumus. Vajadzības gadījumā Komisija pieņem minētos pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Komisija var nolemt, ka jautājumu nodod Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (turpmāk “Nolīgums”) izveidotajai Apvienotai komitejai, lai veiktu Nolīguma 22., 24., 24.a un 26. pantā paredzētos pasākumus. Vajadzības gadījumā Komisija pieņem minētos pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”

| 2. | Regulas 2. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
  “Vajadzības gadījumā Komisija pieņem aizsardzības pasākumus saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 2. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Vajadzības gadījumā Komisija pieņem aizsardzības pasākumus saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”

| 3. | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:
  “4. pants
  1.   Ja ārkārtēju apstākļu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība Nolīguma 24., 24.a un 26. pantā minētajās situācijās vai ja piešķirts tāds eksporta atbalsts, kam ir tieša un tūlītēja ietekme uz tirdzniecību, var pieņemt Nolīguma 27. panta 3. punkta e) apakšpunktā paredzētos piesardzības pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 7. panta 3. punktu. [Gr. 7]

  2.   Ja dalībvalsts lūdz Komisiju rīkoties, Komisija pieņem lēmumu ne vēlāk kā piecu darba dienu laikā pēc attiecīgā lūguma saņemšanas.” |
| --- | --- |

3.

Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

1.   Ja ārkārtēju apstākļu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība Nolīguma 24., 24.a un 26. pantā minētajās situācijās vai ja piešķirts tāds eksporta atbalsts, kam ir tieša un tūlītēja ietekme uz tirdzniecību, var pieņemt Nolīguma 27. panta 3. punkta e) apakšpunktā paredzētos piesardzības pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 7. panta 3. punktu. [Gr. 7]

2.   Ja dalībvalsts lūdz Komisiju rīkoties, Komisija pieņem lēmumu ne vēlāk kā piecu darba dienu laikā pēc attiecīgā lūguma saņemšanas.”

| 3.a | Regulas 5. pantu svītro. [Gr. 8] |
| --- | --- |

3.a

| 4. | Regulai pievieno šādu pantu:
  “7. pants
  1.   Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (4). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.


  1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 9]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 10].


  3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 11] |
| --- | --- |

4.

Regulai pievieno šādu pantu:

“7. pants

1.   Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (4). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 9]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 10].

3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 11]

| 4.a | Pievieno šādu pantu:

  „7.a pants



  1.
     
  Komisija reizi pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par Nolīguma piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga Nolīguma īstenošana un no tā izrietošo saistību, tostarp saistību par tirdzniecības šķēršļiem, ievērošana.




  2.
     
  Ziņojumā iekļauj arī statistikas kopsavilkumu un attīstības izklāstu par tirdzniecības attiecībām ar Šveices Konfederāciju.




  3.
     
  Ziņojumā iekļauj informāciju par šīs regulas īstenošanu.




  4.
     
  Eiropas Parlaments mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmē izklāstīt visus jautājumus saistībā ar Nolīguma īstenošanu un sniegt paskaidrojumus par to.




  5.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 12] |
| --- | --- |

4.a

„7.a pants

1.
     
  Komisija reizi pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par Nolīguma piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga Nolīguma īstenošana un no tā izrietošo saistību, tostarp saistību par tirdzniecības šķēršļiem, ievērošana.

2.
     
  Ziņojumā iekļauj arī statistikas kopsavilkumu un attīstības izklāstu par tirdzniecības attiecībām ar Šveices Konfederāciju.

3.
     
  Ziņojumā iekļauj informāciju par šīs regulas īstenošanu.

4.
     
  Eiropas Parlaments mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmē izklāstīt visus jautājumus saistībā ar Nolīguma īstenošanu un sniegt paskaidrojumus par to.

5.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 12]

2.   PADOMES 1972. GADA 19. DECEMBRA REGULA (EEK) NR. 2843/72 PAR AIZSARDZĪBAS PASĀKUMIEM, KAS PAREDZĒTI EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENAS UN ISLANDES REPUBLIKAS NOLĪGUMĀ
   (5)

Attiecībā uz Regulu (EEK) Nr. 2843/72 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tādēļ Regulu (EEK) Nr. 2843/72 groza šādi.

| -1. | Iekļauj šādu 3.a apsvērumu:

  „
  Tā kā divpusējā Nolīguma drošības klauzulu īstenošanai ir nepieciešami vienoti nosacījumi pagaidu un galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (6);



  [Gr. 13] |
| --- | --- |

-1.

„
  Tā kā divpusējā Nolīguma drošības klauzulu īstenošanai ir nepieciešami vienoti nosacījumi pagaidu un galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (6);

[Gr. 13]

| -1.a | Iekļauj šādu 3.b apsvērumu:

  „
  Tā kā pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā minēto pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties;
  ”

  [Gr. 14] |
| --- | --- |

-1.a

„
  Tā kā pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā minēto pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties;
  ”

[Gr. 14]

| 1. | Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Komisija var nolemt, ka jautājumu nodod Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (turpmāk “Nolīgums”) izveidotajai Apvienotai komitejai, lai veiktu Nolīguma 23., 25., 25.a un 27. pantā paredzētos pasākumus. Vajadzības gadījumā Komisija pieņem minētos pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Komisija var nolemt, ka jautājumu nodod Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (turpmāk “Nolīgums”) izveidotajai Apvienotai komitejai, lai veiktu Nolīguma 23., 25., 25.a un 27. pantā paredzētos pasākumus. Vajadzības gadījumā Komisija pieņem minētos pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”

| 2. | Regulas 2. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
  “Vajadzības gadījumā Komisija pieņem aizsardzības pasākumus saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 2. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Vajadzības gadījumā Komisija pieņem aizsardzības pasākumus saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”

| 3. | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:
  “4. pants
  1.   Ja ārkārtēju apstākļu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība Nolīguma 25., 25.a un 27. pantā minētajās situācijās vai ja piešķirts tāds eksporta atbalsts, kam ir tieša un tūlītēja ietekme uz tirdzniecību, var piemērot Nolīguma 28. panta 3. punkta e) apakšpunktā paredzētos piesardzības pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktā

  1.a punktā
  noteikto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 7. panta 3.punktu. [Gr. 15]

  2.   Ja dalībvalsts lūdz Komisiju lūdz rīkoties, Komisija pieņem lēmumu ne vēlāk kā piecu darba dienu laikā pēc attiecīgā lūguma saņemšanas.” |
| --- | --- |

3.

Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

1.   Ja ārkārtēju apstākļu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība Nolīguma 25., 25.a un 27. pantā minētajās situācijās vai ja piešķirts tāds eksporta atbalsts, kam ir tieša un tūlītēja ietekme uz tirdzniecību, var piemērot Nolīguma 28. panta 3. punkta e) apakšpunktā paredzētos piesardzības pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktā

  1.a punktā
  noteikto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 7. panta 3.punktu. [Gr. 15]

2.   Ja dalībvalsts lūdz Komisiju lūdz rīkoties, Komisija pieņem lēmumu ne vēlāk kā piecu darba dienu laikā pēc attiecīgā lūguma saņemšanas.”

| 3.a | Regulas 5. pantu svītro. [Gr. 16] |
| --- | --- |

3.a

| 4. | Regulai pievieno šādu pantu:
  “7. pants
  1.   Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (7). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.


  1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 17]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  .” [Gr. 18]



  3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 19] |
| --- | --- |

4.

Regulai pievieno šādu pantu:

“7. pants

1.   Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (7). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 17]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  .” [Gr. 18]

3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 19]

| 4.a | Pievieno šādu pantu:

  „7.a pants



  1.
     
  Komisija reizi pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par Nolīguma piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga Nolīguma īstenošana un no tā izrietošo saistību, tostarp saistību par tirdzniecības šķēršļiem, ievērošana.




  2.
     
  Ziņojumā iekļauj arī statistikas kopsavilkumu un attīstības izklāstu par tirdzniecības attiecībām ar Islandes Republiku.




  3.
     
  Ziņojumā iekļauj informāciju par šīs regulas īstenošanu.




  4.
     
  Eiropas Parlaments mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmē izklāstīt visus jautājumus saistībā ar Nolīguma īstenošanu un sniegt paskaidrojumus par to.




  5.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 20] |
| --- | --- |

4.a

„7.a pants

1.
     
  Komisija reizi pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par Nolīguma piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga Nolīguma īstenošana un no tā izrietošo saistību, tostarp saistību par tirdzniecības šķēršļiem, ievērošana.

2.
     
  Ziņojumā iekļauj arī statistikas kopsavilkumu un attīstības izklāstu par tirdzniecības attiecībām ar Islandes Republiku.

3.
     
  Ziņojumā iekļauj informāciju par šīs regulas īstenošanu.

4.
     
  Eiropas Parlaments mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmē izklāstīt visus jautājumus saistībā ar Nolīguma īstenošanu un sniegt paskaidrojumus par to.

5.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 20]

3.   PADOMES 1973. GADA 25. JŪNIJA REGULA (EEK) NR. 1692/73 PAR AIZSARDZĪBAS PASĀKUMIEM, KAS PAREDZĒTI EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENAS UN NORVĒĢIJAS KARALISTES NOLĪGUMĀ
   (8)

Attiecībā uz Regulu (EEK) Nr. 1692/73 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tādēļ Regulu (EEK) Nr. 1692/73 groza šādi.

| -1. | Iekļauj šādu 3.a apsvērumu:

  „
  Tā kā divpusējā Nolīguma drošības klauzulu īstenošanai ir nepieciešami vienoti nosacījumi pagaidu un galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (9);



  [Gr. 21] |
| --- | --- |

-1.

„
  Tā kā divpusējā Nolīguma drošības klauzulu īstenošanai ir nepieciešami vienoti nosacījumi pagaidu un galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (9);

[Gr. 21]

| -1.a | Iekļauj šādu 3.b apsvērumu:

  „
  Tā kā pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā minēto pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties;
  ”

  [Gr. 22] |
| --- | --- |

-1.a

„
  Tā kā pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā minēto pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties;
  ”

[Gr. 22]

| 1. | Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Komisija var nolemt, ka jautājumu nodod Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (turpmāk “Nolīgums”) izveidotajai Apvienotai komitejai, lai veiktu Nolīguma 22., 24., 24.a un 26. pantā paredzētos pasākumus. Vajadzības gadījumā Komisija pieņem minētos pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Komisija var nolemt, ka jautājumu nodod Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (turpmāk “Nolīgums”) izveidotajai Apvienotai komitejai, lai veiktu Nolīguma 22., 24., 24.a un 26. pantā paredzētos pasākumus. Vajadzības gadījumā Komisija pieņem minētos pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”

| 2. | Regulas 2. panta 1.punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
  “Vajadzības gadījumā Komisija pieņem aizsardzības pasākumus saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 2. panta 1.punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Vajadzības gadījumā Komisija pieņem aizsardzības pasākumus saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”

| 3. | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:
  “4. pants
  1.   Ja ārkārtēju apstākļu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība Nolīguma 24., 24.a un 26. pantā minētajās situācijās vai ja piešķirts tāds eksporta atbalsts, kam ir tieša un tūlītēja ietekme uz tirdzniecību, var pieņemt Nolīguma 27. panta 3. punkta e) apakšpunktā paredzētos piesardzības pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktā

  1.a punktā
  noteikto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 7. panta 3. punktu. [Gr. 23]

  2.   Ja dalībvalsts lūdz Komisiju lūdz rīkoties, Komisija pieņem lēmumu ne vēlāk kā piecu darba dienu laikā pēc attiecīgā lūguma saņemšanas.” |
| --- | --- |

3.

Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

1.   Ja ārkārtēju apstākļu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība Nolīguma 24., 24.a un 26. pantā minētajās situācijās vai ja piešķirts tāds eksporta atbalsts, kam ir tieša un tūlītēja ietekme uz tirdzniecību, var pieņemt Nolīguma 27. panta 3. punkta e) apakšpunktā paredzētos piesardzības pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktā

  1.a punktā
  noteikto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 7. panta 3. punktu. [Gr. 23]

2.   Ja dalībvalsts lūdz Komisiju lūdz rīkoties, Komisija pieņem lēmumu ne vēlāk kā piecu darba dienu laikā pēc attiecīgā lūguma saņemšanas.”

| 3.a | Regulas 5. pantu svītro. [Gr. 24] |
| --- | --- |

3.a

| 4. | Regulai pievieno šādu pantu:
  “7. pants
  1.   Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (10). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.


  1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 25]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011] [8.]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  .” [Gr. 26]



  3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 27] |
| --- | --- |

4.

Regulai pievieno šādu pantu:

“7. pants

1.   Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (10). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 25]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011] [8.]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  .” [Gr. 26]

3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 27]

| 4.a | Pievieno šādu pantu:

  „7.a pants



  1.
     
  Komisija reizi pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par Nolīguma piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga Nolīguma īstenošana un no tā izrietošo saistību, tostarp saistību par tirdzniecības šķēršļiem, ievērošana.




  2.
     
  Ziņojumā iekļauj arī statistikas kopsavilkumu un attīstības izklāstu par tirdzniecības attiecībām ar Norvēģijas Karalisti.




  3.
     
  Ziņojumā iekļauj informāciju par šīs regulas īstenošanu.




  4.
     
  Eiropas Parlaments mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmē izklāstīt visus jautājumus saistībā ar Nolīguma īstenošanu un sniegt paskaidrojumus par to.




  5.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 28] |
| --- | --- |

4.a

„7.a pants

1.
     
  Komisija reizi pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par Nolīguma piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga Nolīguma īstenošana un no tā izrietošo saistību, tostarp saistību par tirdzniecības šķēršļiem, ievērošana.

2.
     
  Ziņojumā iekļauj arī statistikas kopsavilkumu un attīstības izklāstu par tirdzniecības attiecībām ar Norvēģijas Karalisti.

3.
     
  Ziņojumā iekļauj informāciju par šīs regulas īstenošanu.

4.
     
  Eiropas Parlaments mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmē izklāstīt visus jautājumus saistībā ar Nolīguma īstenošanu un sniegt paskaidrojumus par to.

5.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 28]

3.A
     
  PADOMES 1993. GADA 6. DECEMBRA REGULA (EK) NR. 3448/93, AR KO NOSAKA TIRDZNIECĪBAS REŽĪMU, KAS PIEMĒROJAMS DAŽĀM LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTU PĀRSTRĀDĒ IEGŪTĀM PRECĒM

   (11)
  [Gr. 29]

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 3448/93 Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai pieņemtu sīki izstrādātus noteikumus un grozītu minētās regulas B pielikumu. Turklāt Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas nepieciešami minētās regulas īstenošanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 3448/93 groza šādi.

[Gr. 30]

| 1. | Iekļauj šādu 17.a apsvērumu:

  „
  Tā kā, lai pieņemtu šīs regulas piemērošanai vajadzīgos noteikumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, ar kuriem pieņemtu sīki izstrādātus noteikumus par 6. panta 1. līdz 3. punkta piemērošanu saskaņā ar 6. panta 4. punktu, sīki izstrādātus noteikumus par samazināto agrokomponentu noteikšanu un pārvaldīšanu saskaņā ar 7. panta 2. punktu un grozītu B pielikuma 2. tabulu. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei;
  ”

  [Gr. 31] |
| --- | --- |

1.

„
  Tā kā, lai pieņemtu šīs regulas piemērošanai vajadzīgos noteikumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, ar kuriem pieņemtu sīki izstrādātus noteikumus par 6. panta 1. līdz 3. punkta piemērošanu saskaņā ar 6. panta 4. punktu, sīki izstrādātus noteikumus par samazināto agrokomponentu noteikšanu un pārvaldīšanu saskaņā ar 7. panta 2. punktu un grozītu B pielikuma 2. tabulu. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei;
  ”

[Gr. 31]

| 2. | Regulas 18. apsvērumu aizstāj ar šādu:

  „
  Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt dažādus pasākumus un sīki izstrādātus noteikumus par saziņu starp Komisiju un dalībvalstīm, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (12);



  [Gr. 32] |
| --- | --- |

2.

„
  Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt dažādus pasākumus un sīki izstrādātus noteikumus par saziņu starp Komisiju un dalībvalstīm, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (12);

[Gr. 32]

| 3. | Regulas 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  4.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu noteikumu pieņemšanu šīs regulas piemērošanai.
  ”

  [Gr. 33] |
| --- | --- |

3.

„
  4.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu noteikumu pieņemšanu šīs regulas piemērošanai.
  ”

[Gr. 33]

| 4. | Regulas 6. panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  „
  4.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu noteikumu pieņemšanu šā panta piemērošanai.
  ”

  [Gr. 34] |
| --- | --- |

4.

„
  4.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu noteikumu pieņemšanu šā panta piemērošanai.
  ”

[Gr. 34]

| 5. | Regulas 7. panta 2. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  „
  2.
     
  Ja preferenču nolīgumā ir paredzēts samazināt maksas agrokomponentu tarifu kvotas robežās vai ne, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu noteikumu pieņemšanu šādu samazinātu agrokomponentu noteikšanai un pārvaldībai ar noteikumu, ka tādā nolīgumā ir precizēti:
  ”

  [Gr. 35] |
| --- | --- |

5.

„
  2.
     
  Ja preferenču nolīgumā ir paredzēts samazināt maksas agrokomponentu tarifu kvotas robežās vai ne, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu noteikumu pieņemšanu šādu samazinātu agrokomponentu noteikšanai un pārvaldībai ar noteikumu, ka tādā nolīgumā ir precizēti:
  ”

[Gr. 35]

| 6. | Regulas 7. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  3.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu noteikumu pieņemšanu, kuri vajadzīgi neagrokomponenta samazinājumu ierosināšanai vai pārvaldībai.
  ”

  [Gr. 36] |
| --- | --- |

6.

„
  3.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu noteikumu pieņemšanu, kuri vajadzīgi neagrokomponenta samazinājumu ierosināšanai vai pārvaldībai.
  ”

[Gr. 36]

| 7. | Regulas 8. pantu groza šādi.









  a) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:


  „
  3.
     
  Vispārējos noteikumus, kas jāievēro, ieviešot kompensāciju režīmu, kurš minēts šajā pantā, pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā noteikto pārbaudes procedūru.
  ” |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

„
  3.
     
  Vispārējos noteikumus, kas jāievēro, ieviešot kompensāciju režīmu, kurš minēts šajā pantā, pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā noteikto pārbaudes procedūru.
  ”

| b) | Panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:


  „
  Šīs summas nosaka saskaņā ar 16. panta 2. punktā noteikto pārbaudes procedūru. Īstenošanas noteikumus, kas var būt vajadzīgi, ievērojot šo punktu, un jo īpaši pasākumus, lai nodrošinātu, ka preces, kas deklarētas izvešanai saskaņā ar nolīgumu par preferenču režīmu, netiek faktiski izvestas režīmā bez atvieglojumiem vai otrādi, pieņem saskaņā ar to pašu procedūru.
  ” |
| --- | --- |

b)

Panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

„
  Šīs summas nosaka saskaņā ar 16. panta 2. punktā noteikto pārbaudes procedūru. Īstenošanas noteikumus, kas var būt vajadzīgi, ievērojot šo punktu, un jo īpaši pasākumus, lai nodrošinātu, ka preces, kas deklarētas izvešanai saskaņā ar nolīgumu par preferenču režīmu, netiek faktiski izvestas režīmā bez atvieglojumiem vai otrādi, pieņem saskaņā ar to pašu procedūru.
  ”

| c) | Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:


  „
  6.
     
  Apjoms, zem kura maza mēroga eksportētājus var atbrīvot no apliecību iesniegšanas atbilstīgi eksporta atmaksu kārtībai, ir EUR 50 000 gadā. Šo maksimumu var pielāgot saskaņā ar 16. panta 2. punktā noteikto pārbaudes procedūru.
  ”
  [Gr. 37] |
| --- | --- |

c)

Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

„
  6.
     
  Apjoms, zem kura maza mēroga eksportētājus var atbrīvot no apliecību iesniegšanas atbilstīgi eksporta atmaksu kārtībai, ir EUR 50 000 gadā. Šo maksimumu var pielāgot saskaņā ar 16. panta 2. punktā noteikto pārbaudes procedūru.
  ”

| 8. | Regulas 9. pantu aizstāj ar šādu:

  „9. pants



  Ja, ievērojot regulu par kāda konkrēta tirgus kopējo organizāciju, nodevas, maksu vai citus pasākumus piemēro to lauksaimniecības produktu eksportam, kas uzskaitīti A pielikumā, tad saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru drīkst pieņemt atbilstīgus pasākumus attiecībā uz noteiktām precēm, kuru eksports varētu kavēt attiecīgās lauksaimniecības nozares mērķa sasniegšanu lielā attiecīgā lauksaimniecības produkta satura un tā iespējamās izmantošanas dēļ, pienācīgi ņemot vērā pārstrādes rūpniecības īpašās intereses. Steidzamos gadījumos Komisija pieņem nekavējoties piemērojamus pagaidu pasākumus saskaņā ar 16. panta 3. punktā minēto procedūru.
  ”

  [Gr. 38] |
| --- | --- |

8.

„9. pants

Ja, ievērojot regulu par kāda konkrēta tirgus kopējo organizāciju, nodevas, maksu vai citus pasākumus piemēro to lauksaimniecības produktu eksportam, kas uzskaitīti A pielikumā, tad saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru drīkst pieņemt atbilstīgus pasākumus attiecībā uz noteiktām precēm, kuru eksports varētu kavēt attiecīgās lauksaimniecības nozares mērķa sasniegšanu lielā attiecīgā lauksaimniecības produkta satura un tā iespējamās izmantošanas dēļ, pienācīgi ņemot vērā pārstrādes rūpniecības īpašās intereses. Steidzamos gadījumos Komisija pieņem nekavējoties piemērojamus pagaidu pasākumus saskaņā ar 16. panta 3. punktā minēto procedūru.
  ”

[Gr. 38]

| 9. | Regulas 10.a panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  „
  4.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu īstenošanas noteikumu pieņemšanu.
  ”

  [Gr. 39] |
| --- | --- |

9.

„
  4.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu īstenošanas noteikumu pieņemšanu.
  ”

[Gr. 39]

| 10. | Regulas 11. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

  „
  Sīki izstrādātus noteikumus otrās daļas piemērošanai, kas ļaus noteikt tos pamatproduktus, kuru ievešana pieļaujama atbilstīgi aktīvās pārstrādes režīmam, kā arī pārbaudīt un plānot to daudzumus, uzņēmējiem garantēs lielāku skaidrību, iepriekš publicējot orientējošos importa daudzumus katrai atsevišķai kopējā tirgus organizācijai. Tos publicē regulāri atkarībā no šo daudzumu izmantošanas. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu piemērošanas noteikumu pieņemšanu.
  ”

  [Gr. 40] |
| --- | --- |

10.

„
  Sīki izstrādātus noteikumus otrās daļas piemērošanai, kas ļaus noteikt tos pamatproduktus, kuru ievešana pieļaujama atbilstīgi aktīvās pārstrādes režīmam, kā arī pārbaudīt un plānot to daudzumus, uzņēmējiem garantēs lielāku skaidrību, iepriekš publicējot orientējošos importa daudzumus katrai atsevišķai kopējā tirgus organizācijai. Tos publicē regulāri atkarībā no šo daudzumu izmantošanas. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu piemērošanas noteikumu pieņemšanu.
  ”

[Gr. 40]

| 11. | Regulas 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  2.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu, ar kuriem groza B pielikuma 2. tabulu, lai pielāgotu to nolīgumiem, ko noslēgusi Savienība.
  ”

  [Gr. 41] |
| --- | --- |

11.

„
  2.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu, ar kuriem groza B pielikuma 2. tabulu, lai pielāgotu to nolīgumiem, ko noslēgusi Savienība.
  ”

[Gr. 41]

| 12. | Regulas 13. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  „
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu, lai grozītu šo regulu.”


  [Gr. 42] |
| --- | --- |

12.

„
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a un 14.b pantu, lai grozītu šo regulu.”

[Gr. 42]

| 13. | Regulas 14. pantu aizstāj ar šādu:

  „14. pants



  1.
     
  Slieksni vai sliekšņus, zem kuriem summas, kas noteiktas saskaņā ar 6. un 7. pantu, reducē uz nulli, var noteikt saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Steidzamos gadījumos Komisija pieņem nekavējoties piemērojamus pagaidu pasākumus saskaņā ar 16. panta 3. punktā minēto procedūru. Lai novērstu mākslīgu tirdzniecības plūsmu radīšanu, uz minēto agrokomponentu nepiemērošanu var attiecināt īpašus nosacījumus saskaņā ar to pašu procedūru.




  2.
     
  Slieksni, zem kura dalībvalstis drīkst atturēties no tādu summu piemērošanas, kas saskaņā ar šo regulu jāpiešķir vai jāiekasē saistībā ar konkrētu saimniecisku darījumu, drīkst noteikt saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, ja šādu summu atlikums ir mazāks par minēto slieksni. Steidzamos gadījumos Komisija pieņem nekavējoties piemērojamus pagaidu pasākumus saskaņā ar 16. panta 3. punktā minēto procedūru.
  ”

  [Gr. 43] |
| --- | --- |

13.

„14. pants

1.
     
  Slieksni vai sliekšņus, zem kuriem summas, kas noteiktas saskaņā ar 6. un 7. pantu, reducē uz nulli, var noteikt saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Steidzamos gadījumos Komisija pieņem nekavējoties piemērojamus pagaidu pasākumus saskaņā ar 16. panta 3. punktā minēto procedūru. Lai novērstu mākslīgu tirdzniecības plūsmu radīšanu, uz minēto agrokomponentu nepiemērošanu var attiecināt īpašus nosacījumus saskaņā ar to pašu procedūru.

2.
     
  Slieksni, zem kura dalībvalstis drīkst atturēties no tādu summu piemērošanas, kas saskaņā ar šo regulu jāpiešķir vai jāiekasē saistībā ar konkrētu saimniecisku darījumu, drīkst noteikt saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, ja šādu summu atlikums ir mazāks par minēto slieksni. Steidzamos gadījumos Komisija pieņem nekavējoties piemērojamus pagaidu pasākumus saskaņā ar 16. panta 3. punktā minēto procedūru.
  ”

[Gr. 43]

| 14. | Iekļauj šādu pantu:

  „14.a pants



  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu noteikumu pieņemšanu 4. panta 1. un 2. punkta piemērošanai, 6. panta 1. līdz 3. punkta piemērošanai saskaņā ar 6. panta 4. punktu un samazināto agrokomponentu noteikšanai un pārvaldībai saskaņā ar 7. panta 2. punktu, kā arī ir pilnvarota grozīt B pielikuma 2. tabulu.”

  [Gr. 44] |
| --- | --- |

14.

„14.a pants

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.b pantu attiecībā uz sīki izstrādātu noteikumu pieņemšanu 4. panta 1. un 2. punkta piemērošanai, 6. panta 1. līdz 3. punkta piemērošanai saskaņā ar 6. panta 4. punktu un samazināto agrokomponentu noteikšanai un pārvaldībai saskaņā ar 7. panta 2. punktu, kā arī ir pilnvarota grozīt B pielikuma 2. tabulu.”

[Gr. 44]

| 15. | Iekļauj šādu pantu:

  „14.b pants



  1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.




  2.
     
  Pilnvaras pieņemt 7. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (13). Komisija ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģējumu. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.




  3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 7. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.




  4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.




  5.
     
  Saskaņā ar 7. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par četriem mēnešiem.



  [Gr. 319] |
| --- | --- |

15.

„14.b pants

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 7. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (13). Komisija ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģējumu. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 7. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Saskaņā ar 7. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par četriem mēnešiem.

[Gr. 319]

| 16. | Regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:

  „16. pants



  1.
     
  Komisijai palīdz komiteja, kas nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem, kuri saistīti ar tādu pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību, uz ko neattiecas Līguma I pielikums (turpmāk – “Komiteja”).




  2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.




  3.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu.




  4.
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

  [Gr. 320] |
| --- | --- |

16.

„16. pants

1.
     
  Komisijai palīdz komiteja, kas nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem, kuri saistīti ar tādu pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību, uz ko neattiecas Līguma I pielikums (turpmāk – “Komiteja”).

2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu.

4.
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

[Gr. 320]

| 17. | Regulas 17. pantu svītro. [Gr. 46] |
| --- | --- |

17.

| 18. | Regulas 18. pantu aizstāj ar šādu:

  „18. pants



  Pasākumus, kas vajadzīgi, lai pielāgotu šo regulu grozījumiem, kuri izdarīti regulās par lauksaimniecības produktu tirgu kopējo organizāciju tāpēc, lai saglabātu esošo režīmu, pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

  [Gr. 47] |
| --- | --- |

18.

„18. pants

Pasākumus, kas vajadzīgi, lai pielāgotu šo regulu grozījumiem, kuri izdarīti regulās par lauksaimniecības produktu tirgu kopējo organizāciju tāpēc, lai saglabātu esošo režīmu, pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

[Gr. 47]

| 19. | Regulas 20. pantu aizstāj ar šādu:

  „20. pants



  Dalībvalstis paziņo Komisijai informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu šo regulu, no vienas puses, attiecībā uz importu, eksportu un vajadzības gadījumā pat uz preču ražošanu, un, no otras puses, attiecībā uz paredzētajiem administratīvajiem īstenošanas pasākumiem. Sīki izstrādātas normas, kas jāievēro, paziņojot šo informāciju, paredz saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

  [Gr. 48] |
| --- | --- |

19.

„20. pants

Dalībvalstis paziņo Komisijai informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu šo regulu, no vienas puses, attiecībā uz importu, eksportu un vajadzības gadījumā pat uz preču ražošanu, un, no otras puses, attiecībā uz paredzētajiem administratīvajiem īstenošanas pasākumiem. Sīki izstrādātas normas, kas jāievēro, paziņojot šo informāciju, paredz saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

[Gr. 48]

4.   PADOMES 1994. GADA 22. DECEMBRA REGULA (EK) NR. 3286/94, AR KO NOSAKA KOPIENAS PROCEDŪRAS KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS JOMĀ, LAI NODROŠINĀTU KOPIENAS TIESĪBU ĪSTENOŠANU SASKAŅĀ AR STARPTAUTISKĀS TIRDZNIECĪBAS NOTEIKUMIEM, JO ĪPAŠI TIEM, KAS IEVIESTI PASAULES TIRDZNIECĪBAS ORGANIZĀCIJAS AIZGĀDNĪBĀ
   (14)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 3286/94 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 3286/94 groza šādi.

| -1. | Iekļauj šādu 4.a apsvērumu:

  „
  Tā kā, lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (15);



  [Gr. 49] |
| --- | --- |

-1.

„
  Tā kā, lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (15);

[Gr. 49]

| -1.a | Iekļauj šādu 4.b apsvērumu:

  „
  Tā kā notiekošo pārbaudes pasākumu apturēšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

  [Gr. 50] |
| --- | --- |

-1.a

„
  Tā kā notiekošo pārbaudes pasākumu apturēšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 50]

| -1.b | Regulas 9. apsvērumu aizstāj ar šādu:

  „
  Tā kā būtu jāņem vērā Līguma 207. panta institucionālie un procedurālie noteikumi; tā kā tādēļ Eiropas Parlamentu un saskaņā ar minēto pantu izveidoto komiteju vajadzētu informēt par atsevišķu lietu attīstības gaitu, lai ļautu tiem izvērtēt šo lietu saistību ar plašāku politiku;
  ”

  [Gr. 51] |
| --- | --- |

-1.b

„
  Tā kā būtu jāņem vērā Līguma 207. panta institucionālie un procedurālie noteikumi; tā kā tādēļ Eiropas Parlamentu un saskaņā ar minēto pantu izveidoto komiteju vajadzētu informēt par atsevišķu lietu attīstības gaitu, lai ļautu tiem izvērtēt šo lietu saistību ar plašāku politiku;
  ”

[Gr. 51]

| -1.c | Regulas 10. apsvērumu aizstāj ar šādu:

  „
  Tā kā turklāt, ciktāl nolīgums ar trešo valsti šķiet vispiemērotākais veids, kā atrisināt no šķēršļa tirdzniecībā radušos strīdu, šajā nolūkā būtu jārīko sarunas saskaņā ar Līguma 207. pantā noteiktajām procedūrām, jo īpaši konsultējoties ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar minēto Līgumu, un Eiropas Parlamentu;
  ”

  [Gr. 52] |
| --- | --- |

-1.c

„
  Tā kā turklāt, ciktāl nolīgums ar trešo valsti šķiet vispiemērotākais veids, kā atrisināt no šķēršļa tirdzniecībā radušos strīdu, šajā nolūkā būtu jārīko sarunas saskaņā ar Līguma 207. pantā noteiktajām procedūrām, jo īpaši konsultējoties ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar minēto Līgumu, un Eiropas Parlamentu;
  ”

[Gr. 52]

| 1. | Regulas 5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Ja atklājas, ka sūdzībā nav sniegti pietiekami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu, tad par to informē sūdzības iesniedzēju.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja atklājas, ka sūdzībā nav sniegti pietiekami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu, tad par to informē sūdzības iesniedzēju.”

| 2. | Regulas 6. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Ja atklājas, ka pieprasījumā nav sniegti pietiekami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu, tad par to informē dalībvalsti.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 6. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja atklājas, ka pieprasījumā nav sniegti pietiekami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu, tad par to informē dalībvalsti.”

| 3. | Regulas 7. pantu groza šādi.






  a) | Panta nosaukumu aizstāj ar nosaukumu “Komitejas procedūra”. |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas 7. pantu groza šādi.

a)

Panta nosaukumu aizstāj ar nosaukumu “Komitejas procedūra”.

| b) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:






  “1. | a) | Komisijai palīdz Tirdzniecības šķēršļu komiteja (turpmāk “komiteja”). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. |
| --- | --- | --- | --- |
| aa) | Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 53] |
| b) | Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. |
| ba) | Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ” |

b)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.

a)

Komisijai palīdz Tirdzniecības šķēršļu komiteja (turpmāk “komiteja”). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

aa)

Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 53]

b)

Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

ba)

Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

| c) | Svītro 2. punkta pirmos divus teikumus. |
| --- | --- |

c)

Svītro 2. punkta pirmos divus teikumus.

| d) | Svītro 3. un 4. punktu. |
| --- | --- |

d)

Svītro 3. un 4. punktu.

| 4. | Regulas 8. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja Komisija konstatē, ka pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu pārbaudes procedūras sākšanu, ka tā nepieciešama Savienības interesēs, Komisija rīkojas šādi:”. |
| --- | --- |

4.

Regulas 8. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“1.   Ja Komisija konstatē, ka pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu pārbaudes procedūras sākšanu, ka tā nepieciešama Savienības interesēs, Komisija rīkojas šādi:”.

| 5. | Regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | Ne Komisija, ne dalībvalstis, ne amatpersonas, kas pārstāv jebkuru no tām, neizpauž konfidenciālu informāciju, kura ir saņemta saskaņā ar šo regulu, un informāciju, kuru pārbaudes procedūrā ir konfidenciāli sniegusi kāda persona, ja nav saņemta īpaša atļauja no personas, kas sniegusi šādu informāciju.” |
| --- | --- | --- |

5.

Regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

Ne Komisija, ne dalībvalstis, ne amatpersonas, kas pārstāv jebkuru no tām, neizpauž konfidenciālu informāciju, kura ir saņemta saskaņā ar šo regulu, un informāciju, kuru pārbaudes procedūrā ir konfidenciāli sniegusi kāda persona, ja nav saņemta īpaša atļauja no personas, kas sniegusi šādu informāciju.”

| 6. | Regulas 11. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja pārbaudes procedūras rezultātā konstatē, ka Savienības interesēs nav jāveic turpmākas darbības, procedūra tiek izbeigta saskaņā ar 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu apakšpunktā minēto
  pārbaudes
  procedūru.
  Priekšsēdētājs var saņemt komitejas atzinumu, izmantojot 7. panta 1. punkta ba) apakšpunktā minēto rakstisko procedūru.
  ”
  [Gr. 55] |
| --- | --- | --- |

6.

Regulas 11. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja pārbaudes procedūras rezultātā konstatē, ka Savienības interesēs nav jāveic turpmākas darbības, procedūra tiek izbeigta saskaņā ar 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu apakšpunktā minēto
  pārbaudes
  procedūru.
  Priekšsēdētājs var saņemt komitejas atzinumu, izmantojot 7. panta 1. punkta ba) apakšpunktā minēto rakstisko procedūru.
  ”

| b) | Panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | Ja pēc pārbaudes procedūras attiecīgā(-s) trešā(-s) valsts(-is) veic pasākumus, kas tiek atzīti par pietiekamiem, un tādēļ Savienības rīcība nav vajadzīga, Komisija procedūru var apturēt saskaņā ar 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā

  aa) apakšpunktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru.” |
| --- | --- | --- |

b)

Panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

Ja pēc pārbaudes procedūras attiecīgā(-s) trešā(-s) valsts(-is) veic pasākumus, kas tiek atzīti par pietiekamiem, un tādēļ Savienības rīcība nav vajadzīga, Komisija procedūru var apturēt saskaņā ar 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā

  aa) apakšpunktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru.”

| c) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Ja pēc pārbaudes procedūras vai jebkurā laikā pirms starptautiskas strīdu atrisināšanas procedūras, tās laikā un pēc tam šķiet, ka vispiemērotākais veids, kā atrisināt strīdu, kas izriet no tirdzniecības šķēršļa, ir noslēgt ar attiecīgo(-ajām) trešo(-ajām) valsti(-īm) nolīgumu, kurš var grozīt Savienības un attiecīgās(-o) trešās(-o) valsts(-u) materiālās tiesības, Komisija procedūru aptur saskaņā ar 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā

  aa) apakšpunktā
  paredzēto
  konsultēšanās
  procedūru, un tiek rīkotas sarunas saskaņā ar Līguma 207. pantu.”
  [Gr. 57] |
| --- | --- |

c)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja pēc pārbaudes procedūras vai jebkurā laikā pirms starptautiskas strīdu atrisināšanas procedūras, tās laikā un pēc tam šķiet, ka vispiemērotākais veids, kā atrisināt strīdu, kas izriet no tirdzniecības šķēršļa, ir noslēgt ar attiecīgo(-ajām) trešo(-ajām) valsti(-īm) nolīgumu, kurš var grozīt Savienības un attiecīgās(-o) trešās(-o) valsts(-u) materiālās tiesības, Komisija procedūru aptur saskaņā ar 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā

  aa) apakšpunktā
  paredzēto
  konsultēšanās
  procedūru, un tiek rīkotas sarunas saskaņā ar Līguma 207. pantu.”

| 7. | Regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:
  “13. pants

  Lēmumu pieņemšanas procedūras

  1.   Gadījumā, kad Savienība pēc 3. vai 4. pantā paredzētās sūdzības vai 6. pantā paredzētā pieteikuma izmanto starptautiskās konsultācijas vai strīdu atrisināšanas procedūras, lēmumus attiecībā uz attiecīgo procedūru sākšanu, veikšanu vai izbeigšanu pieņem Komisija.
  2.   Ja pēc tam, kad Savienība ir rīkojusies saskaņā ar 12. panta 2. punktu, tai jāpieņem lēmums par tirdzniecības politikas pasākumiem, kuri jāpieņem saskaņā ar 11. panta 2. punkta c) apakšpunktu vai saskaņā ar 12. pantu, tā nekavējoties rīkojas saskaņā ar Līguma 207. pantu un vajadzības gadījumā saskaņā ar visām piemērojamajām procedūrām.” |
| --- | --- |

7.

Regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:

“13. pants

Lēmumu pieņemšanas procedūras

1.   Gadījumā, kad Savienība pēc 3. vai 4. pantā paredzētās sūdzības vai 6. pantā paredzētā pieteikuma izmanto starptautiskās konsultācijas vai strīdu atrisināšanas procedūras, lēmumus attiecībā uz attiecīgo procedūru sākšanu, veikšanu vai izbeigšanu pieņem Komisija.

2.   Ja pēc tam, kad Savienība ir rīkojusies saskaņā ar 12. panta 2. punktu, tai jāpieņem lēmums par tirdzniecības politikas pasākumiem, kuri jāpieņem saskaņā ar 11. panta 2. punkta c) apakšpunktu vai saskaņā ar 12. pantu, tā nekavējoties rīkojas saskaņā ar Līguma 207. pantu un vajadzības gadījumā saskaņā ar visām piemērojamajām procedūrām.”

| 7.a | Iekļauj šādu pantu:

  „13.a pants


  Ziņojums



  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par Komisijas un Tirdzniecības šķēršļu komitejas darbību. Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 58] |
| --- | --- |

7.a

„13.a pants

Ziņojums

Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par Komisijas un Tirdzniecības šķēršļu komitejas darbību. Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 58]

| 8. | Svītro 14. pantu. |
| --- | --- |

8.

Svītro 14. pantu.

5.   PADOMES 1996. GADA 29. JANVĀRA REGULA (EK) NR. 385/96 PAR AIZSARDZĪBU PRET ZAUDĒJUMUS RADOŠU CENU NOTEIKŠANU KUĢIEM
   (16)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 385/96 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 385/96 groza šādi.

| -1. | Regulas 25. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (25) | Tā kā, lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (17). |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (25)

Tā kā, lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (17).

[Gr. 59]

| 1. | Regulas 5. panta 11. punktu aizstāj ar šādu:
  “11.   Neskarot 15. panta 2. punktu, ja ir skaidrs, ka pastāv pietiekami pierādījumi, lai pamatotu procedūras sākšanu, Komisija to sāk 45 dienu laikā pēc sūdzības iesniegšanas vai, ja procedūru sāk atbilstīgi 8. punktam, ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc fakta, kas kļuvis zināms vai kam būtu vajadzējis kļūt zināmam par kuģa pārdošanu, un publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja iesniegtie pierādījumi nav pietiekami, tad 45 dienu laikā pēc sūdzības iesniegšanas Komisijai par to informē sūdzības iesniedzēju.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 5. panta 11. punktu aizstāj ar šādu:

“11.   Neskarot 15. panta 2. punktu, ja ir skaidrs, ka pastāv pietiekami pierādījumi, lai pamatotu procedūras sākšanu, Komisija to sāk 45 dienu laikā pēc sūdzības iesniegšanas vai, ja procedūru sāk atbilstīgi 8. punktam, ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc fakta, kas kļuvis zināms vai kam būtu vajadzējis kļūt zināmam par kuģa pārdošanu, un publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja iesniegtie pierādījumi nav pietiekami, tad 45 dienu laikā pēc sūdzības iesniegšanas Komisijai par to informē sūdzības iesniedzēju.”

| 2. | Regulas 7. pantu groza šādi.






  a) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja pasākumi nav nepieciešami, izmeklēšanu vai lietas izskatīšanu izbeidz. Komisija izbeidz izmeklēšanu saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru.
  Priekšsēdētājs var saņemt komitejas atzinumu, izmantojot 10. panta 2.a punktā minēto rakstisko procedūru.
  ”
  [Gr. 60] |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas 7. pantu groza šādi.

a)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja pasākumi nav nepieciešami, izmeklēšanu vai lietas izskatīšanu izbeidz. Komisija izbeidz izmeklēšanu saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru.
  Priekšsēdētājs var saņemt komitejas atzinumu, izmantojot 10. panta 2.a punktā minēto rakstisko procedūru.
  ”

| b) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka pastāv zaudējumus radošu cenu noteikšana un tās radīts kaitējums, Komisija uzliek kuģu būvētājam maksājumu par zaudējumus radošu cenu noteikšanu saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Šā maksājuma apjoms ir vienāds ar noteikto starpību starp parasto cenu un zaudējumus radošu cenu. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus sava lēmuma īstenošanai, jo īpaši minētā maksājuma iekasēšanai.” |
| --- | --- |

b)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka pastāv zaudējumus radošu cenu noteikšana un tās radīts kaitējums, Komisija uzliek kuģu būvētājam maksājumu par zaudējumus radošu cenu noteikšanu saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Šā maksājuma apjoms ir vienāds ar noteikto starpību starp parasto cenu un zaudējumus radošu cenu. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus sava lēmuma īstenošanai, jo īpaši minētā maksājuma iekasēšanai.”

| 3. | Regulas 8. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Izmeklēšanu var izbeigt, nenosakot zaudējumus radošu cenu, ja kuģu būvētājs galīgi un bez nosacījumiem anulē kuģa pārdošanu par zaudējumus radošu cenu vai izpilda līdzvērtīgu pasākumu, kam ir piekritusi Komisija.” |
| --- | --- |

3.

Regulas 8. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Izmeklēšanu var izbeigt, nenosakot zaudējumus radošu cenu, ja kuģu būvētājs galīgi un bez nosacījumiem anulē kuģa pārdošanu par zaudējumus radošu cenu vai izpilda līdzvērtīgu pasākumu, kam ir piekritusi Komisija.”

| 4. | Regulas 9. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja attiecīgais kuģu būvētājs neveic samaksu saskaņā ar 7. pantā noteikto maksājumu par zaudējumus radošu cenu noteikšanu, Komisija attiecībā uz šā kuģu būvētāja būvētiem kuģiem ievieš pretpasākumus piekraušanas un izkraušanas tiesību atteikšanas veidā.” |
| --- | --- |

4.

Regulas 9. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja attiecīgais kuģu būvētājs neveic samaksu saskaņā ar 7. pantā noteikto maksājumu par zaudējumus radošu cenu noteikšanu, Komisija attiecībā uz šā kuģu būvētāja būvētiem kuģiem ievieš pretpasākumus piekraušanas un izkraušanas tiesību atteikšanas veidā.”

| 5. | Regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:
  “10. pants

  Komitejas procedūra

  1.   Komisijai palīdz komiteja, kas atbild par zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.


  2.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

  [Gr. 61] |
| --- | --- |

5.

Regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:

“10. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas atbild par zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

[Gr. 61]

| 6. | Regulas 13. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Bez ziņu sniedzēja īpašas atļaujas Komisija un dalībvalstis vai to ierēdņi neatklāj informāciju, kas saņemta, ievērojot šo regulu, un kuru ziņu sniedzējs lūdz uzskatīt par konfidenciālu. Informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm vai iekšējos dokumentus, ko sagatavojušas Savienības vai dalībvalstu iestādes, neizpauž, izņemot šajā regulā īpaši paredzētus gadījumus.” |
| --- | --- |

6.

Regulas 13. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Bez ziņu sniedzēja īpašas atļaujas Komisija un dalībvalstis vai to ierēdņi neatklāj informāciju, kas saņemta, ievērojot šo regulu, un kuru ziņu sniedzējs lūdz uzskatīt par konfidenciālu. Informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm vai iekšējos dokumentus, ko sagatavojušas Savienības vai dalībvalstu iestādes, neizpauž, izņemot šajā regulā īpaši paredzētus gadījumus.”

| 7. | Regulas 14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Informāciju izpauž rakstiski. To veic, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālās informācijas aizsardzību, cik drīz vien iespējams un parasti ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms galīgā lēmuma datuma. Ja Komisija attiecīgajā termiņā nevar informēt par konkrētiem faktiem vai apsvērumiem, tad pēc tam tos dara zināmus pēc iespējas drīz. Informācijas atklāšana neskar turpmākos Komisijas lēmumus, bet, ja šāds lēmums balstās uz jebkuriem atšķirīgiem faktiem vai apsvērumiem, tos atklāj pēc iespējas drīz.” |
| --- | --- |

7.

Regulas 14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Informāciju izpauž rakstiski. To veic, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālās informācijas aizsardzību, cik drīz vien iespējams un parasti ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms galīgā lēmuma datuma. Ja Komisija attiecīgajā termiņā nevar informēt par konkrētiem faktiem vai apsvērumiem, tad pēc tam tos dara zināmus pēc iespējas drīz. Informācijas atklāšana neskar turpmākos Komisijas lēmumus, bet, ja šāds lēmums balstās uz jebkuriem atšķirīgiem faktiem vai apsvērumiem, tos atklāj pēc iespējas drīz.”

| 7.a | Iekļauj šādu pantu:

  „14.a pants


  Ziņojums



  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par Komisijas un tās komitejas darbību, kura atbild par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem. Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 62] |
| --- | --- |

7.a

„14.a pants

Ziņojums

Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par Komisijas un tās komitejas darbību, kura atbild par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem. Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 62]

6.   PADOMES 1996. GADA 22. NOVEMBRA REGULA (EK) NR. 2271/96, AR KO PAREDZ AIZSARDZĪBU PRET TREŠĀS VALSTS PIEŅEMTU TIESĪBU AKTU EKSTERITORIĀLAS PIEMĒROŠANAS SEKĀM UN NO TIEM IZRIETOŠĀM VAI AR TIEM PAMATOTĀM DARBĪBĀM
   (18)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 2271/96 Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai grozītu minētās regulas pielikumu. Turklāt Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu Regulu (EK) Nr. 2271/96, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 2271/96 groza šādi.

| -1. | Regulas 9. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  9. | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā noteikt kritērijus attiecībā uz atļauju personām pilnībā vai daļēji pakļauties kādai prasībai vai aizliegumam, tostarp ārvalstu tiesu pieprasījumiem, tādā mērā, lai nepakļaušanās nenodarītu nopietnu kaitējumu viņu pašu vai Savienības interesēm, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (19); |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  9.

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā noteikt kritērijus attiecībā uz atļauju personām pilnībā vai daļēji pakļauties kādai prasībai vai aizliegumam, tostarp ārvalstu tiesu pieprasījumiem, tādā mērā, lai nepakļaušanās nenodarītu nopietnu kaitējumu viņu pašu vai Savienības interesēm, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (19);

[Gr. 63]

| -1.a | Iekļauj šādu 9.a apsvērumu:







  „
  9.a | Tā kā, lai pieņemtu šīs regulas piemērošanai vajadzīgos noteikumus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz tiesību aktu iekļaušanu vai svītrošanu šīs regulas pielikumā. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei;
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.a

„
  9.a

Tā kā, lai pieņemtu šīs regulas piemērošanai vajadzīgos noteikumus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz tiesību aktu iekļaušanu vai svītrošanu šīs regulas pielikumā. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei;
  ”

[Gr. 64]

| 1. | Regulas 1. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Saskaņā ar Līguma attiecīgajiem noteikumiem un neatkarīgi no 7. panta c) apakšpunkta noteikumiem Komisija var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 11.a, 11.b un 11.c punktu, lai šīs regulas pielikumam pievienotu tiesību aktus vai svītrotu tos.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 1. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Saskaņā ar Līguma attiecīgajiem noteikumiem un neatkarīgi no 7. panta c) apakšpunkta noteikumiem Komisija var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 11.a, 11.b un 11.c punktu, lai šīs regulas pielikumam pievienotu tiesību aktus vai svītrotu tos.”

| 2. | Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:
  “8. pants
  1.   Lai īstenotu Regulas 7. panta b) un c) punktu, Komisijai palīdz Eksteritoriālo tiesību aktu komiteja.
  Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šā panta 2. punktā.
  Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011]

  182/2011
  nozīmē. [Gr. 65]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.


  2.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

  [Gr. 66] |
| --- | --- |

2.

Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

1.   Lai īstenotu Regulas 7. panta b) un c) punktu, Komisijai palīdz Eksteritoriālo tiesību aktu komiteja.
  Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šā panta 2. punktā.
  Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011]

  182/2011
  nozīmē. [Gr. 65]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

[Gr. 66]

| 3. | Regulā iekļauj šādus pantus.
  “11.a pants
  1.   Komisijai uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas pilnvaras

  Komisija ir pilnvarota
  pieņemt 1. pantā minētos deleģētos aktus
  saskaņā ar 1. pantu attiecībā uz tiesību aktu iekļaušanu un svītrošanu šīs regulas pielikumā
  .

  2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaicīgi Eiropas Parlamentam un Padomei.


  3.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 11.b un 11.c pantā izklāstītos nosacījumus.
  [Gr. 67]

  11.b pants
  1.   
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. [Gr. 68]

  2.   Iestāde, kura ir sākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, apņemas informēt pārējās iestādes un Komisiju samērīgā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iespējamos iemeslus.

  Pilnvaras pieņemt 1. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (20). Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 321]

  3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 1. panta otrajā daļā

  1. pantā
  minēto pilnvaru deleģēšanu Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta šajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana

  izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu
  . Tas stājas spēkā nekavējoties

  nākamajā dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  vai vēlāk, lēmumā norādītajā dienā. Tas neietekmē jau spēkā esošos deleģētos aktus.To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.



  3.a
     
  Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 68]



  3.b
     
  Saskaņā ar 1. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par četriem mēnešiem.



  [Gr. 322]


  11.c pants


  1.   Eiropas Parlaments un Padome var paust iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par vienu mēnesi.


  2.   Ja, beidzoties šim termiņam, ne Eiropas Parlaments, ne Padome iebildumus pret deleģēto aktu nav paudusi, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā šajā izdevumā minētajā dienā.


  Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu necelt iebildumus.


  3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome pauž iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura ceļ iebildumus, norāda iemeslus, kāpēc tā iebilst pret deleģēto aktu.”
  [Gr. 69] |
| --- | --- |

3.

Regulā iekļauj šādus pantus.

“11.a pants

1.   Komisijai uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas pilnvaras

  Komisija ir pilnvarota
  pieņemt 1. pantā minētos deleģētos aktus
  saskaņā ar 1. pantu attiecībā uz tiesību aktu iekļaušanu un svītrošanu šīs regulas pielikumā
  .

2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaicīgi Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 11.b un 11.c pantā izklāstītos nosacījumus.
  [Gr. 67]

11.b pants

1.   
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. [Gr. 68]

2.   Iestāde, kura ir sākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, apņemas informēt pārējās iestādes un Komisiju samērīgā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iespējamos iemeslus.

  Pilnvaras pieņemt 1. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (20). Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 321]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 1. panta otrajā daļā

  1. pantā
  minēto pilnvaru deleģēšanu Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta šajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana

  izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu
  . Tas stājas spēkā nekavējoties

  nākamajā dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  vai vēlāk, lēmumā norādītajā dienā. Tas neietekmē jau spēkā esošos deleģētos aktus.To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3.a
     
  Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 68]

3.b
     
  Saskaņā ar 1. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par četriem mēnešiem.

[Gr. 322]

11.c pants

1.   Eiropas Parlaments un Padome var paust iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par vienu mēnesi.

2.   Ja, beidzoties šim termiņam, ne Eiropas Parlaments, ne Padome iebildumus pret deleģēto aktu nav paudusi, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā šajā izdevumā minētajā dienā.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu necelt iebildumus.

3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome pauž iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura ceļ iebildumus, norāda iemeslus, kāpēc tā iebilst pret deleģēto aktu.”
  [Gr. 69]

7.   PADOMES 2001. GADA 23. JŪLIJA REGULA (EK) NR. 1515/2001 PAR PASĀKUMIEM, KURUS KOPIENA DRĪKST VEIKT AIZSARDZĪBAI PRET DEMPINGU UN SUBSIDĒTU IMPORTU PĒC ZIŅOJUMA, KO PIEŅĒMUSI PTO STRĪDU IZŠĶIRŠANAS ORGANIZĀCIJA
   (21)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1515/2001 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 1515/2001 groza šādi.

| -1. | Pievieno šādu apsvērumu:







  „
  (6a) | Tā kā ir nepieciešami vienoti nosacījumi par pasākumu pieņemšanu vai apturēšanu, lai izpildītu PTO Strīdu izšķiršanas padomes ieteikumus un nolēmumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (22). |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (6a)

Tā kā ir nepieciešami vienoti nosacījumi par pasākumu pieņemšanu vai apturēšanu, lai izpildītu PTO Strīdu izšķiršanas padomes ieteikumus un nolēmumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (22).

[Gr. 70]

| -1.a | Pievieno šādu apsvērumu:







  „
  (6b) | Pasākumu apturēšanai uz ierobežotu laikposmu būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.a

„
  (6b)

Pasākumu apturēšanai uz ierobežotu laikposmu būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 71]

| 1. | Regulas 1. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “1.   Kad SIO pieņem ziņojumu par Savienības pasākumu (“apstrīdēto pasākumu”), kas pieņemts saskaņā ar Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (23), Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (24), vai šo regulu, Komisija var veikt vienu vai vairākus no turpmāk minētajiem pasākumiem, ko tā uzskata par piemērotiem atbilstīgi 3.a panta 2. punktā minētajai pārbaudes procedūrai: |
| --- | --- | --- |

1.

Regulas 1. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“1.   Kad SIO pieņem ziņojumu par Savienības pasākumu (“apstrīdēto pasākumu”), kas pieņemts saskaņā ar Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (23), Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (24), vai šo regulu, Komisija var veikt vienu vai vairākus no turpmāk minētajiem pasākumiem, ko tā uzskata par piemērotiem atbilstīgi 3.a panta 2. punktā minētajai pārbaudes procedūrai:

| aa) | panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:








  „
  b) | pieņemt jebkādus citus tiesību akta īstenošanas pasākumus, kurus uzskata par piemērotiem konkrētajos apstākļos.
  ” |
| --- | --- | --- |

aa)

panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

„
  b)

pieņemt jebkādus citus tiesību akta īstenošanas pasākumus, kurus uzskata par piemērotiem konkrētajos apstākļos.
  ”

| b) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Ciktāl ir lietderīgi veikt pārskatīšanu pirms 1. punktā noteiktajiem pasākumiem vai to laikā, šādu pārskatīšanu sāk Komisija.” |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ciktāl ir lietderīgi veikt pārskatīšanu pirms 1. punktā noteiktajiem pasākumiem vai to laikā, šādu pārskatīšanu sāk Komisija.”

| c) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Ciktāl ir lietderīgi apturēt apstrīdēto vai grozīto pasākumu, to uz ierobežotu termiņu aptur Komisija saskaņā ar 3.a panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto kārtību

  konsultēšanās procedūru
  .”
  [Gr. 73] |
| --- | --- |

c)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ciktāl ir lietderīgi apturēt apstrīdēto vai grozīto pasākumu, to uz ierobežotu termiņu aptur Komisija saskaņā ar 3.a panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto kārtību

  konsultēšanās procedūru
  .”

| 2. | Regulas 2. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Lai ņemtu vērā SIO ziņojumā sniegtās juridiskās interpretācijas par neapstrīdētiem pasākumiem, Komisija pēc sava ieskata var veikt arī jebkuru no 1. panta 1. punktā minētajiem pasākumiem.” |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas 2. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Lai ņemtu vērā SIO ziņojumā sniegtās juridiskās interpretācijas par neapstrīdētiem pasākumiem, Komisija pēc sava ieskata var veikt arī jebkuru no 1. panta 1. punktā minētajiem pasākumiem.”

| b) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Ciktāl ir lietderīgi veikt pārskatīšanu pirms 1. punktā noteiktajiem pasākumiem vai to laikā, šādu pārskatīšanu sāk Komisija.” |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ciktāl ir lietderīgi veikt pārskatīšanu pirms 1. punktā noteiktajiem pasākumiem vai to laikā, šādu pārskatīšanu sāk Komisija.”

| c) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Ciktāl ir lietderīgi apturēt apstrīdēto vai grozīto pasākumu, to uz ierobežotu termiņu aptur Komisija saskaņā ar 3.a panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto kārtību

  konsultēšanās procedūru
  .”
  [Gr. 74] |
| --- | --- |

c)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ciktāl ir lietderīgi apturēt apstrīdēto vai grozīto pasākumu, to uz ierobežotu termiņu aptur Komisija saskaņā ar 3.a panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto kārtību

  konsultēšanās procedūru
  .”

| 3. | Iekļauj šādu pantu.
  “3.a pants
  1.   Komisijai palīdz Antidempinga komiteja, kas izveidota ar 15. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 1225/2009, vai attiecīgā gadījumā — Antisubsidēšanas komiteja, kas izveidota ar 25. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 597/2009. Šīs komitejas ir komitejas Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.


  1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 75]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.


  2.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

  [Gr. 76] |
| --- | --- |

3.

Iekļauj šādu pantu.

“3.a pants

1.   Komisijai palīdz Antidempinga komiteja, kas izveidota ar 15. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 1225/2009, vai attiecīgā gadījumā — Antisubsidēšanas komiteja, kas izveidota ar 25. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 597/2009. Šīs komitejas ir komitejas Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 75]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

[Gr. 76]

| 3.a | Iekļauj šādu pantu:

  „3.b pants



  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par Komisijas, Antidempinga komitejas un Antisubsidēšanas komitejas darbību, procedūrām un lēmumiem. Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 77] |
| --- | --- |

3.a

„3.b pants

Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par Komisijas, Antidempinga komitejas un Antisubsidēšanas komitejas darbību, procedūrām un lēmumiem. Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 77]

8.   PADOMES 2001. GADA 19. NOVEMBRA REGULA (EK) NR. 2248/2001 PAR DAŽĀM PIEMĒROŠANAS PROCEDŪRĀM STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS NOLĪGUMAM STARP EIROPAS KOPIENĀM UN TO DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN HORVĀTIJAS REPUBLIKU, NO OTRAS PUSES, KĀ ARĪ PAGAIDU NOLĪGUMAM STARP EIROPAS KOPIENU UN HORVĀTIJAS REPUBLIKU
   (25)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 2248/2001 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 2248/2001 groza šādi.

| -1. | Regulas 6. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (6) | Komisijas īstenošanas akti, ar ko groza kombinēto nomenklatūru un TARIC kodus, neizraisa nekādas būtiskas izmaiņas.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (6)

Komisijas īstenošanas akti, ar ko groza kombinēto nomenklatūru un TARIC kodus, neizraisa nekādas būtiskas izmaiņas.
  ”

[Gr. 78]

| -1.a | Regulas 10. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (10) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt sīki izstrādātu kārtību, kādā īstenojami dažādi noteikumi, kas paredzēti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (26). |
| --- | --- | --- |

-1.a

„
  (10)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt sīki izstrādātu kārtību, kādā īstenojami dažādi noteikumi, kas paredzēti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (26).

[Gr. 79]

| -1.b | Pievieno šādu apsvērumu:







  „
  (10a) | Tūlītēju pasākumu pieņemšanai ārkārtējos un kritiskos apstākļos būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.b

„
  (10a)

Tūlītēju pasākumu pieņemšanai ārkārtējos un kritiskos apstākļos būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 80]

| -1.c | Pievieno šādu apsvērumu:







  „
  (10b) | Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti, ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar ārkārtējiem un kritiskiem apstākļiem Pagaidu nolīguma 25. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 26. panta 4. punkta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 38. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 39. panta 4. punkta izpratnē.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.c

„
  (10b)

Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti, ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar ārkārtējiem un kritiskiem apstākļiem Pagaidu nolīguma 25. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 26. panta 4. punkta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 38. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 39. panta 4. punkta izpratnē.
  ”

[Gr. 81]

| -1.d | Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu.

  „2. pants


  Koncesijas attiecībā uz zīdāmu teļu gaļu



  Kārtību, kā attiecībā uz zīdāmu teļu gaļas produktu tarifa kvotu īstenojams Pagaidu nolīguma 14. panta 2. punkts, kā arī Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 27. panta 2. punkts, pieņem Komisija saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas paredzēta 7.fa panta 5. punktā.
  ”

  [Gr. 82] |
| --- | --- |

-1.d

„2. pants

Koncesijas attiecībā uz zīdāmu teļu gaļu

Kārtību, kā attiecībā uz zīdāmu teļu gaļas produktu tarifa kvotu īstenojams Pagaidu nolīguma 14. panta 2. punkts, kā arī Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 27. panta 2. punkts, pieņem Komisija saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas paredzēta 7.fa panta 5. punktā.
  ”

[Gr. 82]

| -1.e | Regulas 3. pantu svītro. [Gr. 83] |
| --- | --- |

-1.e

| -1.f | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

  „4. pants


  Koncesijas attiecībā uz zvejniecības produktiem



  Kārtību, kā attiecībā uz abu nolīgumu Va pielikumā uzskaitīto zivju un zvejniecības produktu tarifa kvotām īstenojams Pagaidu nolīguma 15. panta 1. punkts, kā arī 28. panta 1. punkts Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, pieņem Komisija saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas paredzēta 7.fa panta 5. punktā.
  ”

  [Gr. 84] |
| --- | --- |

-1.f

„4. pants

Koncesijas attiecībā uz zvejniecības produktiem

Kārtību, kā attiecībā uz abu nolīgumu Va pielikumā uzskaitīto zivju un zvejniecības produktu tarifa kvotām īstenojams Pagaidu nolīguma 15. panta 1. punkts, kā arī 28. panta 1. punkts Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, pieņem Komisija saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas paredzēta 7.fa panta 5. punktā.
  ”

[Gr. 84]

| -1.g | Regulas 5. pantu svītro. [Gr. 85] |
| --- | --- |

-1.g

| -1.h | Regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:

  „7. pants


  Tehniski pielāgojumi



  Tehniskus šajā regulā definētās īstenošanas kārtības grozījumus un pielāgojumus, kas ir vajadzīgi sakarā ar izmaiņām kombinētās nomenklatūras kodos vai TARIC apakšgrupās, vai sakarā ar to, ka noslēgti jauni nolīgumi, protokoli, veiktas vēstuļu apmaiņas vai citas darbības starp Savienību un Horvātiju un kas neietver būtiskas izmaiņas, pieņem saskaņā ar 7.fa panta 5. punktā noteikto pārbaudes procedūru.
  ”

  [Gr. 86] |
| --- | --- |

-1.h

„7. pants

Tehniski pielāgojumi

Tehniskus šajā regulā definētās īstenošanas kārtības grozījumus un pielāgojumus, kas ir vajadzīgi sakarā ar izmaiņām kombinētās nomenklatūras kodos vai TARIC apakšgrupās, vai sakarā ar to, ka noslēgti jauni nolīgumi, protokoli, veiktas vēstuļu apmaiņas vai citas darbības starp Savienību un Horvātiju un kas neietver būtiskas izmaiņas, pieņem saskaņā ar 7.fa panta 5. punktā noteikto pārbaudes procedūru.
  ”

[Gr. 86]

| 1. | Regulas 7.a pantu groza šādi.







  a) | Iekļauj šādu 3.a un 3.b punktu.


  “3.a   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011] [5.] pantu.


  3.b   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011] [8.] pantu saistībā ar tās [5.] pantu.” |
| --- | --- | --- |

1.

Regulas 7.a pantu groza šādi.

a)

Iekļauj šādu 3.a un 3.b punktu.

“3.a   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011] [5.] pantu.

3.b   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011] [8.] pantu saistībā ar tās [5.] pantu.”

| a) | Panta 2., 3. un 4. punktu svītro. [Gr. 87] |
| --- | --- |

a)

Panta 2., 3. un 4. punktu svītro. [Gr. 87]

| b) | Panta 6. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Pēc apspriešanās pabeigšanas un ja izrādās, ka nav iespējams neviens cits pasākums, Komisija saskaņā ar 7.a panta 3.a punktā

  7.fa panta 5. punktā
  paredzēto kārtību

  pārbaudes procedūru
  var nolemt nerīkoties vai arī pieņemt attiecīgos pasākumus atbilstīgi Pagaidu nolīguma 25. un 26. pantam un pēc tam — atbilstīgi Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 38. un 39. pantam. Steidzamos gadījumos piemēro šīs regulas 7.a panta 3.b punktu

  7.fa panta 7. punktu
  .”
  [Gr. 88] |
| --- | --- |

b)

Panta 6. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Pēc apspriešanās pabeigšanas un ja izrādās, ka nav iespējams neviens cits pasākums, Komisija saskaņā ar 7.a panta 3.a punktā

  7.fa panta 5. punktā
  paredzēto kārtību

  pārbaudes procedūru
  var nolemt nerīkoties vai arī pieņemt attiecīgos pasākumus atbilstīgi Pagaidu nolīguma 25. un 26. pantam un pēc tam — atbilstīgi Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 38. un 39. pantam. Steidzamos gadījumos piemēro šīs regulas 7.a panta 3.b punktu

  7.fa panta 7. punktu
  .”

| c) | Svītro 7., 8. un 9. punktu. |
| --- | --- |

c)

Svītro 7., 8. un 9. punktu.

| 2. | Regulas 7.b pantu aizstāj ar šādu:
  “7.b pants

  Ārkārtēji un kritiski apstākļi

  Ja Pagaidu nolīguma 25. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 26. panta 4. punkta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 38. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 39. panta 4. punkta nozīmē iestājas ārkārtēji un kritiski apstākļi, Komisija saskaņā ar 7.a panta 3.a punktu

  7.fa panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru
  var veikt tūlītējus pasākumus, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 25. un 26. pantā un pēc tam — Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 38. un 39. pantā. Steidzamos gadījumos piemēro 7.a panta 3.b punktu

  7.fa panta 6. punktu
  .” [Gr. 89]

  Ja Komisija saņem dalībvalsts pieprasījumu, tā pieņem par to lēmumu piecu darba dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 7.b pantu aizstāj ar šādu:

“7.b pants

Ārkārtēji un kritiski apstākļi

Ja Pagaidu nolīguma 25. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 26. panta 4. punkta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 38. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 39. panta 4. punkta nozīmē iestājas ārkārtēji un kritiski apstākļi, Komisija saskaņā ar 7.a panta 3.a punktu

  7.fa panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru
  var veikt tūlītējus pasākumus, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 25. un 26. pantā un pēc tam — Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 38. un 39. pantā. Steidzamos gadījumos piemēro 7.a panta 3.b punktu

  7.fa panta 6. punktu
  .” [Gr. 89]

Ja Komisija saņem dalībvalsts pieprasījumu, tā pieņem par to lēmumu piecu darba dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.”

| 3. | Regulas 7.e panta otro teikumu aizstāj ar šādu:
  “Ja vajadzīgs, tā pieņem aizsardzības pasākumus saskaņā ar 7.a panta 3.a punktā

  7.fa panta 5. punktā
  minēto kārtību

  pārbaudes procedūru
  , izņemot palīdzības gadījumus, kuros piemēro Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (27), ja pasākumi jāveic atbilstīgi minētajā regulā noteiktajai kārtībai. [Gr. 90] |
| --- | --- |

3.

Regulas 7.e panta otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Ja vajadzīgs, tā pieņem aizsardzības pasākumus saskaņā ar 7.a panta 3.a punktā

  7.fa panta 5. punktā
  minēto kārtību

  pārbaudes procedūru
  , izņemot palīdzības gadījumus, kuros piemēro Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (27), ja pasākumi jāveic atbilstīgi minētajā regulā noteiktajai kārtībai. [Gr. 90]

3.a

| 3.a | Regulas 7.f pantu groza šādi:









  a) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:


  „
  3.
     
  Kamēr 2. punktā minētajās pārrunās nav panākts savstarpēji apmierinošs risinājums, Komisija var izlemt veikt citus attiecīgus pasākumus, kurus tā uzskata par nepieciešamiem saskaņā ar Pagaidu nolīguma 30. pantu un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 43. pantu, kā arī saskaņā ar 7.fa panta 5. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ” |
| --- | --- | --- |

a)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

„
  3.
     
  Kamēr 2. punktā minētajās pārrunās nav panākts savstarpēji apmierinošs risinājums, Komisija var izlemt veikt citus attiecīgus pasākumus, kurus tā uzskata par nepieciešamiem saskaņā ar Pagaidu nolīguma 30. pantu un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 43. pantu, kā arī saskaņā ar 7.fa panta 5. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

| b) | Panta 4., 5. un 6. punktu svītro. [Gr. 91] |
| --- | --- |

b)

Panta 4., 5. un 6. punktu svītro. [Gr. 91]

| 3.b | Iekļauj šādu pantu:

  „7.fa pants


  Komitejas procedūra



  1.
     
  Lai sasniegtu 2. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1254/1999 42. pantā. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.




  2.
     
  Lai sasniegtu 4. panta mērķus, Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar 248.a pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi*. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.




  3.
     
  Lai sasniegtu 7.a, 7.b, 7.e un 7.f panta mērķus, Komisijai palīdz Padomdevēju komiteja, kas izveidota ar Padomes 1994. gada 22. decembris Regulas (EK) Nr. 3285/94 (28) 4. pantu. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.




  4.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.




  5.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.




  6.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu.




  7.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.




  8.
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 92] |
| --- | --- |

3.b

„7.fa pants

Komitejas procedūra

1.
     
  Lai sasniegtu 2. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1254/1999 42. pantā. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.
     
  Lai sasniegtu 4. panta mērķus, Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar 248.a pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi*. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

3.
     
  Lai sasniegtu 7.a, 7.b, 7.e un 7.f panta mērķus, Komisijai palīdz Padomdevēju komiteja, kas izveidota ar Padomes 1994. gada 22. decembris Regulas (EK) Nr. 3285/94 (28) 4. pantu. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

4.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

5.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

6.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu.

7.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

8.
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 92]

9.   PADOMES 2002. GADA 21. JANVĀRA REGULA (EK) NR. 153/2002 PAR KONKRĒTĀM PROCEDŪRĀM, LAI PIEMĒROTU EIROPAS KOPIENU UN TO DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN BIJUŠĀS DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKAS, NO OTRAS PUSES, STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS LĪGUMU, KĀ ARĪ LAI PIEMĒROTU EIROPAS KOPIENAS UN BIJUŠĀS DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKAS PAGAIDU NOLĪGUMU
   (29)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 153/2002 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 153/2002 groza šādi.

| -1. | Regulas 6. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (6) | Komisijas īstenošanas aktos, ar ko groza kombinēto nomenklatūru un TARIC kodus, nav ietvertas būtiskas izmaiņas.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (6)

Komisijas īstenošanas aktos, ar ko groza kombinēto nomenklatūru un TARIC kodus, nav ietvertas būtiskas izmaiņas.
  ”

[Gr. 93]

| -1.a | Regulas 11. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (11) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt sīki izstrādātu kārtību, kādā īstenojami dažādi noteikumi, kas paredzēti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (30). |
| --- | --- | --- |

-1.a

„
  (11)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt sīki izstrādātu kārtību, kādā īstenojami dažādi noteikumi, kas paredzēti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (30).

[Gr. 94]

| -1.b | Pievieno šādu apsvērumu:







  „
  (11a) | Tūlītēju pasākumu pieņemšanai ārkārtējos un kritiskos apstākļos būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.b

„
  (11a)

Tūlītēju pasākumu pieņemšanai ārkārtējos un kritiskos apstākļos būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 95]

| -1.c | Pievieno šādu apsvērumu:







  „
  (11b) | Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti, ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar ārkārtējiem un kritiskiem apstākļiem Pagaidu nolīguma 24. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 25. panta 4. punkta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 37. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 38. panta 4. punkta izpratnē.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.c

„
  (11b)

Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti, ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar ārkārtējiem un kritiskiem apstākļiem Pagaidu nolīguma 24. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 25. panta 4. punkta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 37. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 38. panta 4. punkta izpratnē.
  ”

[Gr. 96]

| -1.d | Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

  „2. pants


  Koncesijas teļa gaļai



  Komisija saskaņā ar 7.fa panta 5. punktā norādīto pārbaudes procedūru pieņem sīki izstrādātus noteikumus Pagaidu nolīguma 14. panta 2. punkta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas līguma 27. panta 2. punkta īstenošanai attiecībā uz tarifu kvotu teļa gaļas produktiem.
  ”

  [Gr. 97] |
| --- | --- |

-1.d

„2. pants

Koncesijas teļa gaļai

Komisija saskaņā ar 7.fa panta 5. punktā norādīto pārbaudes procedūru pieņem sīki izstrādātus noteikumus Pagaidu nolīguma 14. panta 2. punkta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas līguma 27. panta 2. punkta īstenošanai attiecībā uz tarifu kvotu teļa gaļas produktiem.
  ”

[Gr. 97]

| -1.e | Regulas 3. pantu svītro. [Gr. 98] |
| --- | --- |

-1.e

| -1.f | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

  „4. pants


  Turpmākas koncesijas



  Ja, ievērojot Stabilizācijas un asociācijas līguma 29. pantu un Pagaidu nolīguma 16 pantu, tarifu kvotu robežās piešķir papildu koncesijas attiecībā uz zvejniecības produktiem, Komisija saskaņā ar 7.fa panta 5. punktā noteikto pārbaudes procedūru pieņem sīki izstrādātus noteikumus šo tarifu kvotu ieviešanai.
  ”

  [Gr. 99] |
| --- | --- |

-1.f

„4. pants

Turpmākas koncesijas

Ja, ievērojot Stabilizācijas un asociācijas līguma 29. pantu un Pagaidu nolīguma 16 pantu, tarifu kvotu robežās piešķir papildu koncesijas attiecībā uz zvejniecības produktiem, Komisija saskaņā ar 7.fa panta 5. punktā noteikto pārbaudes procedūru pieņem sīki izstrādātus noteikumus šo tarifu kvotu ieviešanai.
  ”

[Gr. 99]

| -1.g | Regulas 5. pantu svītro. [Gr. 100] |
| --- | --- |

-1.g

| -1.h | Regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:

  „7. pants


  Tehniski pārlabojumi



  Sīki izstrādāto īstenošanas noteikumu, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, grozījumus un tehniskus pārlabojumus, kuri vajadzīgi sakarā ar kombinētās nomenklatūras kodu un TARIC apakšiedaļu izmaiņām, kā arī izriet no Savienības un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas jaunu līgumu noslēgšanas, protokoliem, sarakstes vai cita veida savstarpējām darbībām, un kas neietver būtiskas izmaiņas, pieņem saskaņā ar šīs regulas 7.fa panta 5. punktā noteikto pārbaudes procedūru.
  ”

  [Gr. 101] |
| --- | --- |

-1.h

„7. pants

Tehniski pārlabojumi

Sīki izstrādāto īstenošanas noteikumu, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, grozījumus un tehniskus pārlabojumus, kuri vajadzīgi sakarā ar kombinētās nomenklatūras kodu un TARIC apakšiedaļu izmaiņām, kā arī izriet no Savienības un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas jaunu līgumu noslēgšanas, protokoliem, sarakstes vai cita veida savstarpējām darbībām, un kas neietver būtiskas izmaiņas, pieņem saskaņā ar šīs regulas 7.fa panta 5. punktā noteikto pārbaudes procedūru.
  ”

[Gr. 101]

| 1. | Regulas 7.a pantu groza šādi.






  a) | Iekļauj šādu 3.a un 3.b punktu.


  “3.a   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011] [5.] pantu.


  3.b   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011] [8.] pantu saistībā ar tās [5.] pantu.” |
| --- | --- | --- |

1.

Regulas 7.a pantu groza šādi.

a)

Iekļauj šādu 3.a un 3.b punktu.

“3.a   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011] [5.] pantu.

3.b   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011] [8.] pantu saistībā ar tās [5.] pantu.”

| a) | Panta 2., 3. un 4. punktu svītro. [Gr. 102] |
| --- | --- |

a)

Panta 2., 3. un 4. punktu svītro. [Gr. 102]

| b) | Panta 6. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Pēc pārrunu pabeigšanas un ja izrādās, ka nav iespējams neviens cits pasākums, Komisija saskaņā ar 7.a panta 3.a punktā

  7.fa panta 5. punktā
  paredzēto kārtību

  pārbaudes procedūru
  var nolemt vai nu nerīkoties, vai nepieņemt attiecīgus pasākumus atbilstīgi Pagaidu nolīguma 24. un 25. pantam un pēc tam — atbilstīgi Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 37. un 38. pantam. Steidzamos gadījumos piemēro šīs regulas 7.a panta 3.b punktu

  7.fa panta 7. punktu
  .”
  [Gr. 103] |
| --- | --- |

b)

Panta 6. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Pēc pārrunu pabeigšanas un ja izrādās, ka nav iespējams neviens cits pasākums, Komisija saskaņā ar 7.a panta 3.a punktā

  7.fa panta 5. punktā
  paredzēto kārtību

  pārbaudes procedūru
  var nolemt vai nu nerīkoties, vai nepieņemt attiecīgus pasākumus atbilstīgi Pagaidu nolīguma 24. un 25. pantam un pēc tam — atbilstīgi Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 37. un 38. pantam. Steidzamos gadījumos piemēro šīs regulas 7.a panta 3.b punktu

  7.fa panta 7. punktu
  .”

| c) | Svītro 7., 8. un 9. punktu. |
| --- | --- |

c)

Svītro 7., 8. un 9. punktu.

| 2. | Regulas 7.b pantu aizstāj ar šādu:
  “7.b pants

  Ārkārtēji un kritiski apstākļi

  Ja Pagaidu nolīguma 24. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 25. panta 4. punkta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 37. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 38. panta 4. punkta nozīmē iestājas ārkārtēji un kritiski apstākļi, Komisija saskaņā ar šīs regulas 7.a panta 3.a punktu

  7.fa panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru
  var veikt tūlītējus pasākumus, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 24. un 25. pantā un pēc tam — Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 37. un 38. pantā. Steidzamos gadījumos piemēro 7.a panta 3.b punktu

  7.fa panta 6. punktu
  . [Gr. 104]

  Ja Komisija saņem dalībvalsts pieprasījumu, tā pieņem par to lēmumu piecu darba dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 7.b pantu aizstāj ar šādu:

“7.b pants

Ārkārtēji un kritiski apstākļi

Ja Pagaidu nolīguma 24. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 25. panta 4. punkta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 37. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 38. panta 4. punkta nozīmē iestājas ārkārtēji un kritiski apstākļi, Komisija saskaņā ar šīs regulas 7.a panta 3.a punktu

  7.fa panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru
  var veikt tūlītējus pasākumus, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 24. un 25. pantā un pēc tam — Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 37. un 38. pantā. Steidzamos gadījumos piemēro 7.a panta 3.b punktu

  7.fa panta 6. punktu
  . [Gr. 104]

Ja Komisija saņem dalībvalsts pieprasījumu, tā pieņem par to lēmumu piecu darba dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.”

| 3. | Regulas 7.e panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
  “Ja vajadzīgs, tā pieņem aizsardzības pasākumus saskaņā ar 7.a panta 3.a punktā

  7.fa panta 5. punktā
  minēto kārtību

  pārbaudes procedūru
  , izņemot palīdzības gadījumus, kuros piemēro Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (31), ja pasākumus veic atbilstīgi minētajā regulā noteiktajai kārtībai. [Gr. 105] |
| --- | --- |

3.

Regulas 7.e panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Ja vajadzīgs, tā pieņem aizsardzības pasākumus saskaņā ar 7.a panta 3.a punktā

  7.fa panta 5. punktā
  minēto kārtību

  pārbaudes procedūru
  , izņemot palīdzības gadījumus, kuros piemēro Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (31), ja pasākumus veic atbilstīgi minētajā regulā noteiktajai kārtībai. [Gr. 105]

3.a

| 3.a | Regulas 7.f pantu groza šādi:









  a) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:


  „
  3.
     
  Kamēr 2. punktā minētajās apspriedēs nav atrasts abpusēji pieņemams risinājums, Komisija var pieņemt lēmumu par citiem piemērotiem pasākumiem, ko tā uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar Pagaidu nolīguma 30. pantu un vēlāk Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 43. pantu, kā arī 7.fa panta 5. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ” |
| --- | --- | --- |

a)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

„
  3.
     
  Kamēr 2. punktā minētajās apspriedēs nav atrasts abpusēji pieņemams risinājums, Komisija var pieņemt lēmumu par citiem piemērotiem pasākumiem, ko tā uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar Pagaidu nolīguma 30. pantu un vēlāk Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 43. pantu, kā arī 7.fa panta 5. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

| b) | Panta 4., 5. un 6. punktu svītro. [Gr. 106] |
| --- | --- |

b)

Panta 4., 5. un 6. punktu svītro. [Gr. 106]

| 3.b | Iekļauj šādu pantu:

  „7.fa pants


  Komitejas procedūra



  1.
     
  Lai sasniegtu 2. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1254/1999 42. pantā. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.




  2.
     
  Lai sasniegtu 4. panta mērķus, Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar 248.a pantu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (32). Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.




  3.
     
  Lai sasniegtu 7.a, 7.b, 7.e un 7.f panta mērķus, Komisijai palīdz Padomdevēju komiteja, kas izveidota ar Padomes Regulas (EK) Nr. 3285/94* 4. pantu. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.




  4.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.




  5.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.




  6.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu.




  7.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.




  8.
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 107] |
| --- | --- |

3.b

„7.fa pants

Komitejas procedūra

1.
     
  Lai sasniegtu 2. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1254/1999 42. pantā. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.
     
  Lai sasniegtu 4. panta mērķus, Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar 248.a pantu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (32). Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

3.
     
  Lai sasniegtu 7.a, 7.b, 7.e un 7.f panta mērķus, Komisijai palīdz Padomdevēju komiteja, kas izveidota ar Padomes Regulas (EK) Nr. 3285/94* 4. pantu. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

4.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

5.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

6.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu.

7.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

8.
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 107]

10.   PADOMES 2003. GADA 3. MARTA REGULA (EK) NR. 427/2003, AR KO PAREDZ PAGAIDU AIZSARDZĪBAS MEHĀNISMU ATTIECĪBĀ UZ KONKRĒTU PREČU IMPORTU NO ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKAS UN AR KO GROZA PADOMES REGULU (EK) NR. 519/94 PAR KOPĒJIEM NOTEIKUMIEM IMPORTAM NO TREŠĀM VALSTĪM
   (33)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 427/2003
  Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai grozītu Regulas (EK) Nr. 625/2009 I pielikumu. Turklāt
  Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu Regulu (EK) Nr. 427/2003 saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  . [Gr. 108]

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 427/2003 groza šādi.

| -1. | Iekļauj šādu apsvērumu:







  „
  (21a) | Lai pieņemtu šīs regulas piemērošanai vajadzīgos noteikumus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz Padomes 2009. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 625/2009 par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (34) I pielikuma grozīšanu, lai valstis, kad tās kļūs par PTO dalībniecēm, svītrotu no trešo valstu saraksta, kas iekļauts minētajā pielikumā. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un pienācīgi nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (21a)

Lai pieņemtu šīs regulas piemērošanai vajadzīgos noteikumus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz Padomes 2009. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 625/2009 par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (34) I pielikuma grozīšanu, lai valstis, kad tās kļūs par PTO dalībniecēm, svītrotu no trešo valstu saraksta, kas iekļauts minētajā pielikumā. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un pienācīgi nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

[Gr. 109]

| -1.a | Regulas 22. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (22) | Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (35). |
| --- | --- | --- |

-1.a

„
  (22)

Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (35).

[Gr. 110]

| -1.b | Iekļauj šādu apsvērumu:







  „
  (22a) | Uzraudzības un pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.b

„
  (22a)

Uzraudzības un pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 111]

| -1.c | Regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  1.
     
  Izmeklēšanu uzsāk pēc dalībvalsts, jebkuras juridiskas personas vai asociācijas, kas nav juridiska persona un kas rīkojas Savienības nozares vārdā, iesniegta pieprasījuma vai pēc Komisijas pašiniciatīvas, ja Komisija uzskata, ka ir pietiekami daudz pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
  ”

  [Gr. 112] |
| --- | --- |

-1.c

„
  1.
     
  Izmeklēšanu uzsāk pēc dalībvalsts, jebkuras juridiskas personas vai asociācijas, kas nav juridiska persona un kas rīkojas Savienības nozares vārdā, iesniegta pieprasījuma vai pēc Komisijas pašiniciatīvas, ja Komisija uzskata, ka ir pietiekami daudz pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
  ”

[Gr. 112]

| -1.d | Regulas 5. pantā iekļauj šādu punktu:

  „
  2.a
     
  Pieprasījumā uzsākt izmeklēšanu iekļauj pierādījumus, ka ir ievēroti 1. panta 1. punktā noteiktie aizsardzības pasākumu piemērošanas nosacījumi. Pieprasījumā parasti iekļauj šādu informāciju: attiecīgās preces importa pieauguma tempu un apjomu absolūtā un relatīvā izteiksmē, pieaugušā importa aizņemto iekšzemes tirgus daļu, pārdošanas apjoma, ražošanas, ražīguma, jaudas izmantošanas, peļņas un zaudējumu, kā arī nodarbinātības izmaiņas.




  Izmeklēšanu var sākt arī tad, ja importa pieaugums koncentrējas vienā vai vairākās dalībvalstīs, un ar nosacījumu, ka ir pietiekami daudz pierādījumu par to, ka ir izpildīti nosacījumi izmeklēšanas sākšanai, kuri konstatēti, pamatojoties uz 2. panta 2. punktā un 3. pantā minētajiem faktoriem.
  ”

  [Gr. 113] |
| --- | --- |

-1.d

„
  2.a
     
  Pieprasījumā uzsākt izmeklēšanu iekļauj pierādījumus, ka ir ievēroti 1. panta 1. punktā noteiktie aizsardzības pasākumu piemērošanas nosacījumi. Pieprasījumā parasti iekļauj šādu informāciju: attiecīgās preces importa pieauguma tempu un apjomu absolūtā un relatīvā izteiksmē, pieaugušā importa aizņemto iekšzemes tirgus daļu, pārdošanas apjoma, ražošanas, ražīguma, jaudas izmantošanas, peļņas un zaudējumu, kā arī nodarbinātības izmaiņas.

Izmeklēšanu var sākt arī tad, ja importa pieaugums koncentrējas vienā vai vairākās dalībvalstīs, un ar nosacījumu, ka ir pietiekami daudz pierādījumu par to, ka ir izpildīti nosacījumi izmeklēšanas sākšanai, kuri konstatēti, pamatojoties uz 2. panta 2. punktā un 3. pantā minētajiem faktoriem.
  ”

[Gr. 113]

| 1. | Regulas 5. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Ja ir skaidrs, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu un visas konsultācijas, kurās saskaņā ar 3. punktu nav panākts savstarpēji apmierinošs risinājums, Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 5. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ja ir skaidrs, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu un visas konsultācijas, kurās saskaņā ar 3. punktu nav panākts savstarpēji apmierinošs risinājums, Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”

| 1.a | Iekļauj šādu pantu:

  „6.a pants


  Iepriekšējas uzraudzības pasākumi



  1.
     
  Ja kādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces importa tendences liecina, ka varētu rasties viena no 2. un 3. pantā minētajām situācijām, minētās preces importam var piemērot iepriekšējas uzraudzības pasākumus.




  2.
     
  Ja kādā no paaugstināta riska nozarēm strauji palielinās importētu preču apjoms, kas ir koncentrēts vienā vai vairākās dalībvalstīs, Komisija var ieviest iepriekšējas uzraudzības pasākumus.




  3.
     
  Iepriekšējas uzraudzības pasākumus pieņem Komisija saskaņā ar 15. panta 1.a punktā minēto konsultēšanās procedūru.




  4.
     
  Iepriekšējas uzraudzības pasākumi ir spēkā ierobežotu laiku. Ja vien nav paredzēts citādi, tie zaudē spēku otrā sešu mēnešu perioda beigās pēc pirmajiem sešiem mēnešiem, kurā šie pasākumi ieviesti.
  ”

  [Gr. 114] |
| --- | --- |

1.a

„6.a pants

Iepriekšējas uzraudzības pasākumi

1.
     
  Ja kādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces importa tendences liecina, ka varētu rasties viena no 2. un 3. pantā minētajām situācijām, minētās preces importam var piemērot iepriekšējas uzraudzības pasākumus.

2.
     
  Ja kādā no paaugstināta riska nozarēm strauji palielinās importētu preču apjoms, kas ir koncentrēts vienā vai vairākās dalībvalstīs, Komisija var ieviest iepriekšējas uzraudzības pasākumus.

3.
     
  Iepriekšējas uzraudzības pasākumus pieņem Komisija saskaņā ar 15. panta 1.a punktā minēto konsultēšanās procedūru.

4.
     
  Iepriekšējas uzraudzības pasākumi ir spēkā ierobežotu laiku. Ja vien nav paredzēts citādi, tie zaudē spēku otrā sešu mēnešu perioda beigās pēc pirmajiem sešiem mēnešiem, kurā šie pasākumi ieviesti.
  ”

[Gr. 114]

| 2. | Regulas 7. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punkta otro un trešo teikumu aizstāj ar šādiem teikumiem:
  “Komisija veic šādus pagaidu pasākumus saskaņā ar 15. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto kārtību

  konsultēšanās procedūru
  . Steidzamos gadījumos piemēro 15. panta 3. punktu.”
  [Gr. 115] |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas 7. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punkta otro un trešo teikumu aizstāj ar šādiem teikumiem:

“Komisija veic šādus pagaidu pasākumus saskaņā ar 15. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto kārtību

  konsultēšanās procedūru
  . Steidzamos gadījumos piemēro 15. panta 3. punktu.”

| b) | Svītro 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 3. punktu.

| 3. | Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:
  “8. pants

  Procedūras izbeigšana bez pasākumu noteikšanas

  Ja aizsardzības pasākumus uzskata par nevajadzīgiem, tad izmeklēšanu vai procedūru beidz saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” |
| --- | --- |

3.

Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

Procedūras izbeigšana bez pasākumu noteikšanas

Ja aizsardzības pasākumus uzskata par nevajadzīgiem, tad izmeklēšanu vai procedūru beidz saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”

| 4. | Regulas 9. pantu groza šādi.






  a) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja šā panta 1. punktā minētās konsultācijās nevienojas par abpusēji apmierinošu risinājumu 60 dienu laikā no konsultācijas pieprasījums saņemšanas galīgos aizsardzības vai tirdzniecības novirzīšanas pasākumus nosaka saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” |
| --- | --- | --- |

4.

Regulas 9. pantu groza šādi.

a)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja šā panta 1. punktā minētās konsultācijās nevienojas par abpusēji apmierinošu risinājumu 60 dienu laikā no konsultācijas pieprasījums saņemšanas galīgos aizsardzības vai tirdzniecības novirzīšanas pasākumus nosaka saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”

| b) | Svītro 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 3. un 6. punktu.

| 4.a | Regulas 12. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  3.
     
  Veicot jebkuru aizsardzības pasākumu, konsultācijas notiek ar [...] komiteju vai nu pēc dalībvalsts pieprasījuma, vai pēc Komisijas iniciatīvas, lai pārbaudītu pasākumu iedarbību un pārliecinātos, vai to piemērošana vēl joprojām ir nepieciešama.
  ”

  [Gr. 117] |
| --- | --- |

4.a

„
  3.
     
  Veicot jebkuru aizsardzības pasākumu, konsultācijas notiek ar [...] komiteju vai nu pēc dalībvalsts pieprasījuma, vai pēc Komisijas iniciatīvas, lai pārbaudītu pasākumu iedarbību un pārliecinātos, vai to piemērošana vēl joprojām ir nepieciešama.
  ”

[Gr. 117]

| 5. | Regulas 12. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Ja Komisija uzskata, ka aizsardzības pasākumi jāatsauc vai jāgroza, tā atsauc vai groza aizsardzības pasākumus
  saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru
  .”

  [Gr. 118] |
| --- | --- |

5.

Regulas 12. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja Komisija uzskata, ka aizsardzības pasākumi jāatsauc vai jāgroza, tā atsauc vai groza aizsardzības pasākumus
  saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru
  .”

[Gr. 118]

| 6. | Regulas 14. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Pasākumus, kas noteikti saskaņā ar šo regulu, Savienības interesēs ar Komisijas lēmumu var atlikt uz deviņiem mēnešiem. Saskaņā ar 15. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru pasākumu atlikšanu var pagarināt uz turpmāku termiņu, kas nepārsniedz vienu gadu. Pasākumus var apturēt tikai tad, ja uz laiku ir mainījušies tirgus apstākļi, un nav domājams, ka pasākumu apturēšanas rezultātā atkal radīsies tirgus traucējumi. Pēc apspriešanās pasākumus jebkurā laikā var atjaunot, ja atlikšanas iemesls vairs nepastāv.”

  [Gr. 119] |
| --- | --- |

6.

Regulas 14. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Pasākumus, kas noteikti saskaņā ar šo regulu, Savienības interesēs ar Komisijas lēmumu var atlikt uz deviņiem mēnešiem. Saskaņā ar 15. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru pasākumu atlikšanu var pagarināt uz turpmāku termiņu, kas nepārsniedz vienu gadu. Pasākumus var apturēt tikai tad, ja uz laiku ir mainījušies tirgus apstākļi, un nav domājams, ka pasākumu apturēšanas rezultātā atkal radīsies tirgus traucējumi. Pēc apspriešanās pasākumus jebkurā laikā var atjaunot, ja atlikšanas iemesls vairs nepastāv.”

[Gr. 119]

| 6.a | Iekļauj šādu pantu:

  „14.a pants


  Pilnvaru piešķiršana



  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.b pantu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 625/2009 I pielikuma grozījumu pieņemšanu, lai valstis, kad tās kļūs par PTO dalībniecēm, svītrotu no trešo valstu saraksta, kas iekļauts minētajā pielikumā.”



  [Gr. 120] |
| --- | --- |

6.a

„14.a pants

Pilnvaru piešķiršana

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.b pantu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 625/2009 I pielikuma grozījumu pieņemšanu, lai valstis, kad tās kļūs par PTO dalībniecēm, svītrotu no trešo valstu saraksta, kas iekļauts minētajā pielikumā.”

[Gr. 120]

| 6.b | Iekļauj šādu pantu:

  „14.b pants


  Deleģējuma īstenošana



  1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.




  2.
     
  Pilnvaras pieņemt 22. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (36). Komisija ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģējumu. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.




  3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 22. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.




  4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.




  5.
     
  Saskaņā ar 22. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par četriem mēnešiem.



  [Gr. 323] |
| --- | --- |

6.b

„14.b pants

Deleģējuma īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 22. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (36). Komisija ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģējumu. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 22. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Saskaņā ar 22. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par četriem mēnešiem.

[Gr. 323]

| 7. | Regulas 15. pantu aizstāj ar šādu:
  “15. pants

  Komitejas procedūra

  1.   Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (37). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.


  1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 122]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 123]

  4.   Ievērojot Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta 5. punktu, ja izmanto rakstisko procedūru, to izbeidz bez rezultātiem, ja priekšsēdētāja noteiktajā termiņā tā nolemj priekšsēdētājs vai pieprasa komitejas locekļu vairākums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

7.

Regulas 15. pantu aizstāj ar šādu:

“15. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (37). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 122]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 123]

4.   Ievērojot Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta 5. punktu, ja izmanto rakstisko procedūru, to izbeidz bez rezultātiem, ja priekšsēdētāja noteiktajā termiņā tā nolemj priekšsēdētājs vai pieprasa komitejas locekļu vairākums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 1. punktā.

| 8. | Regulas 17. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Bez ziņu sniedzēja īpašas atļaujas Komisija un dalībvalstis vai to ierēdņi neatklāj informāciju, kas saņemta, ievērojot šo regulu, un ko ziņu sniedzējs lūdz uzskatīt par konfidenciālu. Informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm vai informāciju, kas attiecas uz konsultācijām, ko rīko atbilstoši 12. pantam, vai 5. panta 3. punktā un 9. panta 1. punktā noteiktajām konsultācijām, vai iekšējos dokumentus, ko sagatavojušas Savienības vai tās dalībvalstu iestādes, neizpauž atklātībā vai lietā iesaistītajām pusēm, izņemot gadījumus, ko īpaši paredz šī regula.” |
| --- | --- |

8.

Regulas 17. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Bez ziņu sniedzēja īpašas atļaujas Komisija un dalībvalstis vai to ierēdņi neatklāj informāciju, kas saņemta, ievērojot šo regulu, un ko ziņu sniedzējs lūdz uzskatīt par konfidenciālu. Informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm vai informāciju, kas attiecas uz konsultācijām, ko rīko atbilstoši 12. pantam, vai 5. panta 3. punktā un 9. panta 1. punktā noteiktajām konsultācijām, vai iekšējos dokumentus, ko sagatavojušas Savienības vai tās dalībvalstu iestādes, neizpauž atklātībā vai lietā iesaistītajām pusēm, izņemot gadījumus, ko īpaši paredz šī regula.”

| 9. | Regulas 18. panta 4. punkta ceturto teikumu aizstāj ar šādu:
  “Informācijas atklāšana neskar turpmākos Komisijas lēmumus, bet, ja šāds lēmums balstās uz atšķirīgiem faktiem vai apsvērumiem, tos dara zināmus pēc iespējas drīz.” |
| --- | --- |

9.

Regulas 18. panta 4. punkta ceturto teikumu aizstāj ar šādu:

“Informācijas atklāšana neskar turpmākos Komisijas lēmumus, bet, ja šāds lēmums balstās uz atšķirīgiem faktiem vai apsvērumiem, tos dara zināmus pēc iespējas drīz.”

| 10. | Regulas 19. panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:
  “5.   Komisija pārbauda pienācīgi iesniegto informāciju un to, ciktāl tā ir reprezentatīva, un šādas analīzes rezultātus kopā ar atzinumu pēc būtības nodod komitejai.
  6.   Puses, kuras ir rīkojušās saskaņā ar 2. punktu, var pieprasīt, lai tām nosūta faktus un apsvērumus, uz kuriem, iespējams, pamatosies galīgie lēmumi. Šādu informāciju dara pieejamu tiktāl, cik tas iespējams, un neskarot turpmākos Komisijas lēmumus.” |
| --- | --- |

10.

Regulas 19. panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.   Komisija pārbauda pienācīgi iesniegto informāciju un to, ciktāl tā ir reprezentatīva, un šādas analīzes rezultātus kopā ar atzinumu pēc būtības nodod komitejai.

6.   Puses, kuras ir rīkojušās saskaņā ar 2. punktu, var pieprasīt, lai tām nosūta faktus un apsvērumus, uz kuriem, iespējams, pamatosies galīgie lēmumi. Šādu informāciju dara pieejamu tiktāl, cik tas iespējams, un neskarot turpmākos Komisijas lēmumus.”

| 10.a | Iekļauj šādu pantu:

  „19.a pants


  Ziņojums



  1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par Komisijas, komitejas un visu citu struktūru darbību, kuras atbildīgas par šīs regulas īstenošanu un no tās izrietošo saistību izpildi, tostarp attiecībā uz tirdzniecības šķēršļiem.




  2.
     
  Ziņojumā iekļauj arī statistikas kopsavilkumu un attīstības izklāstu par tirdzniecības attiecībām ar Ķīnu.




  3.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju uz atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu visus jautājumus saistībā ar šīs regulas piemērošanu.




  4.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 124] |
| --- | --- |

10.a

„19.a pants

Ziņojums

1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par Komisijas, komitejas un visu citu struktūru darbību, kuras atbildīgas par šīs regulas īstenošanu un no tās izrietošo saistību izpildi, tostarp attiecībā uz tirdzniecības šķēršļiem.

2.
     
  Ziņojumā iekļauj arī statistikas kopsavilkumu un attīstības izklāstu par tirdzniecības attiecībām ar Ķīnu.

3.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju uz atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu visus jautājumus saistībā ar šīs regulas piemērošanu.

4.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 124]

| 10.b | Regulas 22. panta 3. punktu svītro. [Gr. 125] |
| --- | --- |

10.b

11.   PADOMES 2003. GADA 6. MARTA REGULA (EK) NR. 452/2003 PAR PASĀKUMIEM, KURUS KOPIENA DRĪKST VEIKT ATTIECĪBĀ UZ ANTIDEMPINGA VAI ANTISUBSIDĒŠANAS PASĀKUMU UN AIZSARDZĪBAS PASĀKUMU KOPĒJO IETEKMI
   (38)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 452/2003 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 452/2003 groza šādi.

| -1. | Iekļauj šādu apsvērumu:







  „
  (10a) | Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (39). |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (10a)

Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (39).

[Gr. 126]

| 1. | Regulas 1. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “Ja Komisija uzskata, ka antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumu kombinācija ar tarifu aizsardzības pasākumiem uz vienu un to pašu importu var radīt lielāku ietekmi, nekā Savienības tirdzniecības aizsardzības politikā būtu vēlams, tā var pieņemt tos no turpmāk minētajiem
  leģislatīvā akta īstenošanas
  pasākumiem, kurus tā uzskata par nepieciešamiem saskaņā ar 2.a panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru:”

  [Gr. 127] |
| --- | --- |

1.

Regulas 1. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Ja Komisija uzskata, ka antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumu kombinācija ar tarifu aizsardzības pasākumiem uz vienu un to pašu importu var radīt lielāku ietekmi, nekā Savienības tirdzniecības aizsardzības politikā būtu vēlams, tā var pieņemt tos no turpmāk minētajiem
  leģislatīvā akta īstenošanas
  pasākumiem, kurus tā uzskata par nepieciešamiem saskaņā ar 2.a panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru:”

[Gr. 127]

| 2. | Iekļauj šādu pantu.
  “2.a pants
  1.   Komisijai palīdz Antidempinga komiteja, kas izveidota saskaņā ar 15. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (40). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”


  2.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 128] |
| --- | --- |

2.

Iekļauj šādu pantu.

“2.a pants

1.   Komisijai palīdz Antidempinga komiteja, kas izveidota saskaņā ar 15. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (40). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”

2.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 128]

12.   PADOMES 2005. GADA 25. APRĪĻA REGULA (EK) NR. 673/2005, AR KO NOSAKA PAPILDU MUITAS NODOKĻUS DAŽU TĀDU PREČU IMPORTAM, KURU IZCELSME IR AMERIKAS SAVIENOTAJĀS VALSTĪS
   (41)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 673/2005 Padomei ir dotas pilnvaras to atcelt. Šīs pilnvaras būtu jāatņem, un, lai atceltu šo regulu, būtu jāpiemēro Līguma 207. pants.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 673/2005 groza šādi.

Regulas 7. pantu svītro.

12.A
     
  PADOMES 2005. GADA 27. JŪNIJA REGULA (EK) NR. 1236/2005 PAR TĀDU PREČU TIRDZNIECĪBU, KO VARĒTU IZMANTOT NĀVESSODA IZPILDEI, SPĪDZINĀŠANAI VAI CITĀDAI NEŽĒLĪGAI, NECILVĒCĪGAI VAI PAZEMOJOŠAI RĪCĪBAI VAI SODĪŠANAI (42)


  [Gr. 129]

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1236/2005 Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai grozītu minētās regulas pielikumus.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 1236/2006 groza šādi:

[Gr. 130]

| 1. | Regulas 25. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (25) | Lai pieņemtu šīs regulas piemērošanai vajadzīgos noteikumus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz šīs regulas II, III, IV un V pielikuma grozīšanu. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

„
  (25)

Lai pieņemtu šīs regulas piemērošanai vajadzīgos noteikumus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz šīs regulas II, III, IV un V pielikuma grozīšanu. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
  ”

[Gr. 131]

| 2. | Regulas 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  2.
     
  Komisija ir tiesīga pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 15.a pantu, lai grozītu II, III, IV un V pielikumu.
  ”

  [Gr. 132] |
| --- | --- |

2.

„
  2.
     
  Komisija ir tiesīga pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 15.a pantu, lai grozītu II, III, IV un V pielikumu.
  ”

[Gr. 132]

| 3. | Regulas 15. pantu svītro. [Gr. 133] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iekļauj šādu pantu:

  „15.a pants


  Deleģējuma īstenošana



  1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.




  2.
     
  Pinvaras pieņemt 15. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (43). Komisija ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģējumu. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.




  3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 15. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.




  4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.




  5.
     
  Saskaņā ar 15. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par četriem mēnešiem.



  [Gr. 134] |
| --- | --- |

4.

„15.a pants

Deleģējuma īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pinvaras pieņemt 15. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (43). Komisija ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģējumu. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 15. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Saskaņā ar 15. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par četriem mēnešiem.

[Gr. 134]

| 5. | Regulas 16. pantu svītro. [Gr. 135] |
| --- | --- |

5.

13.   PADOMES 2006. GADA 23. OKTOBRA REGULA (EK) NR. 1616/2006 PAR KONKRĒTĀM PROCEDŪRĀM, LAI PIEMĒROTU STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENĀM UN TO DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN ALBĀNIJAS REPUBLIKU, NO OTRAS PUSES, UN LAI PIEMĒROTU PAGAIDU NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN ALBĀNIJAS REPUBLIKU
   (44)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1616/2006 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 1616/2006 groza šādi.

| -1. | Regulas 7. apsvērumu svītro. [Gr. 136] |
| --- | --- |

-1.

| -1.a | Regulas 8. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (8) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt sīki izstrādātu kārtību, kādā īstenojami dažādi noteikumi, kas paredzēti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (45) |
| --- | --- | --- |

-1.a

„
  (8)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt sīki izstrādātu kārtību, kādā īstenojami dažādi noteikumi, kas paredzēti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (45)

[AM 137]

| -1.b | Pievieno šādu apsvērumu:







  „
  (8a) | Tūlītēju pasākumu pieņemšanai ārkārtējos un kritiskos apstākļos un konkrētu preferenciālo režīmu pagaidu apturēšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.b

„
  (8a)

Tūlītēju pasākumu pieņemšanai ārkārtējos un kritiskos apstākļos un konkrētu preferenciālo režīmu pagaidu apturēšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 138]

| -1.c | Pievieno šādu apsvērumu:







  „
  (8b) | Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti, ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar ārkārtējiem un kritiskiem apstākļiem Pagaidu nolīguma 26. panta 4. punkta un, attiecīgi, Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 39. panta 4. punkta izpratnē.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.c

„
  (8b)

Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti, ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar ārkārtējiem un kritiskiem apstākļiem Pagaidu nolīguma 26. panta 4. punkta un, attiecīgi, Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 39. panta 4. punkta izpratnē.
  ”

[Gr. 139]

| -1.d | Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

  „2. pants


  Koncesijas zivīm un zivsaimniecības produktiem



  Sīki izstrādātus noteikumus par to, kā attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktu tarifu kvotām īstenot Pagaidu nolīguma 15. panta 1. punktu un, attiecīgi, SAN 28. panta 1. punktu, pieņem Komisija saskaņā ar 8.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

  [Gr. 140] |
| --- | --- |

-1.d

„2. pants

Koncesijas zivīm un zivsaimniecības produktiem

Sīki izstrādātus noteikumus par to, kā attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktu tarifu kvotām īstenot Pagaidu nolīguma 15. panta 1. punktu un, attiecīgi, SAN 28. panta 1. punktu, pieņem Komisija saskaņā ar 8.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

[Gr. 140]

| -1.e | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

  „4. pants


  Tehniski pielāgojumi



  Grozījumus un šajā regulā definētās īstenošanas kārtības tehniskus pielāgojumus, kas ir vajadzīgi sakarā ar izmaiņām kombinētās nomenklatūras kodos vai TARIC apakšgrupās vai sakarā ar to, ka noslēgti jauni vai mainīti nolīgumi, protokoli, veiktas vēstuļu apmaiņas vai citas darbības starp Savienību un Albānijas Republiku, un kas neizraisa būtiskas izmaiņas, pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kura paredzēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā.
  ”

  [Gr. 141] |
| --- | --- |

-1.e

„4. pants

Tehniski pielāgojumi

Grozījumus un šajā regulā definētās īstenošanas kārtības tehniskus pielāgojumus, kas ir vajadzīgi sakarā ar izmaiņām kombinētās nomenklatūras kodos vai TARIC apakšgrupās vai sakarā ar to, ka noslēgti jauni vai mainīti nolīgumi, protokoli, veiktas vēstuļu apmaiņas vai citas darbības starp Savienību un Albānijas Republiku, un kas neizraisa būtiskas izmaiņas, pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kura paredzēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā.
  ”

[Gr. 141]

| -1.f | Regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

  „5. pants


  Vispārīgā aizsargpasākumu klauzula



  Ja Savienībai ir nepieciešams veikt pasākumu, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 25. pantā un, attiecīgi, SAN 38. pantā, to pieņem atbilstoši pārbaudes procedūrai, kura paredzēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā, ja nav noteikts citādi Pagaidu nolīguma 25. pantā un, attiecīgi, SAN 38. pantā.
  ”

  [Gr. 142] |
| --- | --- |

-1.f

„5. pants

Vispārīgā aizsargpasākumu klauzula

Ja Savienībai ir nepieciešams veikt pasākumu, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 25. pantā un, attiecīgi, SAN 38. pantā, to pieņem atbilstoši pārbaudes procedūrai, kura paredzēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā, ja nav noteikts citādi Pagaidu nolīguma 25. pantā un, attiecīgi, SAN 38. pantā.
  ”

[Gr. 142]

| -1.g | Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:

  „6. pants


  Deficīta klauzula



  Ja Savienībai ir nepieciešams veikt pasākumu, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 26. pantā un, attiecīgi, SAN 39. pantā, to pieņem atbilstoši pārbaudes procedūrai, kura paredzēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā.
  ”

  [Gr. 143] |
| --- | --- |

-1.g

„6. pants

Deficīta klauzula

Ja Savienībai ir nepieciešams veikt pasākumu, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 26. pantā un, attiecīgi, SAN 39. pantā, to pieņem atbilstoši pārbaudes procedūrai, kura paredzēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā.
  ”

[Gr. 143]

| 1. | Regulas 7. punkta trešo, ceturto un piekto daļu aizstāj ar šādu:
  “Komisija veic pasākumus saskaņā ar 8.a. panta 2. punktā

  1.b punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 8.a panta 3. punktu

  2.a punktu
  .”

  [Gr. 144] |
| --- | --- |

1.

Regulas 7. punkta trešo, ceturto un piekto daļu aizstāj ar šādu:

“Komisija veic pasākumus saskaņā ar 8.a. panta 2. punktā

  1.b punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 8.a panta 3. punktu

  2.a punktu
  .”

[Gr. 144]

| 2. | Regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Komisija pieņem šādus pasākumus saskaņā ar 8.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 8. panta 3. punktu.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Komisija pieņem šādus pasākumus saskaņā ar 8.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 8. panta 3. punktu.”

| 3. | Iekļauj šādu pantu.
  “8.a pants


  Komitejas procedūra



  -1.
     
  Lai sasniegtu 2., 4. un 11. panta mērķus, Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar 248.a pantu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (46). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 145]

  1.   Lai sasniegtu šīs regulas 7. un 8. punkta

  5., 7. un 8. panta
  mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar saskaņā ar 4. panta 1. punktu Padomes Regulā Padomes 2009. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (47). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011]

  182/2011
  nozīmē. [Gr. 146]



  1.a
     
  Lai sasniegtu šīs regulas 6. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Padomes 2009. gada 19. oktobra Regulu (EK) Nr. 1061/2009, ar ko nosaka kopīgus eksporta noteikumus (48). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 147]



  1.b
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 148]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.


  2.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu. [Gr. 149]

  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.


  3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 150] |
| --- | --- |

3.

Iekļauj šādu pantu.

“8.a pants

Komitejas procedūra

-1.
     
  Lai sasniegtu 2., 4. un 11. panta mērķus, Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar 248.a pantu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (46). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 145]

1.   Lai sasniegtu šīs regulas 7. un 8. punkta

  5., 7. un 8. panta
  mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar saskaņā ar 4. panta 1. punktu Padomes Regulā Padomes 2009. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (47). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011]

  182/2011
  nozīmē. [Gr. 146]

1.a
     
  Lai sasniegtu šīs regulas 6. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Padomes 2009. gada 19. oktobra Regulu (EK) Nr. 1061/2009, ar ko nosaka kopīgus eksporta noteikumus (48). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 147]

1.b
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 148]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu. [Gr. 149]

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 150]

| 3.a | Regulas 11. panta trešo daļu aizstāj ar šādu:

  „
  Atbilstīgi konsultēšanās procedūrai, kas paredzēta šīs regulas 8.a panta 1.b punktā, Komisija var nolemt uz laiku pārtraukt attiecīgo atvieglojumu režīmu produktiem, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 30. panta 4. punktā un, attiecīgi, SAN 43. panta 4. punktā.
  ”

  [Gr. 151] |
| --- | --- |

3.a

„
  Atbilstīgi konsultēšanās procedūrai, kas paredzēta šīs regulas 8.a panta 1.b punktā, Komisija var nolemt uz laiku pārtraukt attiecīgo atvieglojumu režīmu produktiem, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 30. panta 4. punktā un, attiecīgi, SAN 43. panta 4. punktā.
  ”

[Gr. 151]

| 3.b | Regulas 12. pantu svītro. [Gr. 152] |
| --- | --- |

3.b

14.   PADOMES 2007. GADA 20. DECEMBRA REGULA (EK) NR. 1528/2007, AR KO DAŽU TĀDU VALSTU IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMIEM, KURAS IETILPST ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA (ĀKK) VALSTU GRUPĀ, PIEMĒRO REŽĪMU, KAS PAREDZĒTS NOLĪGUMOS, AR KO IZVEIDO EKONOMISKO PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMUS VAI KURU REZULTĀTĀ NOTIEK TO IZVEIDE
   (49)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1528/2007 Komisijai būtu jābūt pilnvarotai pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 1528/2007 groza šādi.

| -1.a | Regulas 17. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (17) | Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (50). |
| --- | --- | --- |

-1.a

„
  (17)

Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (50).

[Gr. 153]

| 1. | Regulas 2. pantu groza šādi.







  a) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:


  “2.   Saskaņā ar 24.a, 24.b un 24.c pantu pieņemot deleģētos aktus, Komisija groza I pielikumu, pievienojot ĀKK valstu grupas reģionus vai valstis, kuras pabeigušas sarunas par nolīgumu starp Savienību un reģionu vai valsti, kas atbilst vismaz VVTT 1994 XXIV panta prasībām.” |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Saskaņā ar 24.a, 24.b un 24.c pantu pieņemot deleģētos aktus, Komisija groza I pielikumu, pievienojot ĀKK valstu grupas reģionus vai valstis, kuras pabeigušas sarunas par nolīgumu starp Savienību un reģionu vai valsti, kas atbilst vismaz VVTT 1994 XXIV panta prasībām.”

| b) | Panta 3. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:


  “3.   Šāds reģions vai valsts joprojām būs iekļauts I pielikuma sarakstā, ja vien Komisija nepieņem deleģēto aktu saskaņā ar 24.a, 24.b un 24.c, ar ko groza I pielikumu, lai svītrotu reģionu vai valsti no minētā pielikuma, īpaši ja:”

  [Gr. 155] |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:

“3.   Šāds reģions vai valsts joprojām būs iekļauts I pielikuma sarakstā, ja vien Komisija nepieņem deleģēto aktu saskaņā ar 24.a, 24.b un 24.c, ar ko groza I pielikumu, lai svītrotu reģionu vai valsti no minētā pielikuma, īpaši ja:”

| 1.a | Regulas 5. panta 3. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  „
  3.
     
  Ja Komisija, pamatojoties uz dalībvalsts iesniegto informāciju, vai pēc savas iniciatīvas konstatē, ka 1. un 2. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, attiecīgā režīma piemērošanu var apturēt saskaņā ar 21. panta 1.d punktā minēto konsultēšanās procedūru, ja Komisija pirms tam ir:
  ”

  [Gr. 156] |
| --- | --- |

1.a

„
  3.
     
  Ja Komisija, pamatojoties uz dalībvalsts iesniegto informāciju, vai pēc savas iniciatīvas konstatē, ka 1. un 2. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, attiecīgā režīma piemērošanu var apturēt saskaņā ar 21. panta 1.d punktā minēto konsultēšanās procedūru, ja Komisija pirms tam ir:
  ”

[Gr. 156]

| 1.b | Regulas 5. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  4.
     
  Šajā pantā paredzētās apturēšanas termiņš ir spēkā tik ilgi, cik tas ir nepieciešams Savienības finansiālo interešu aizsardzībai. Tas nepārsniedz sešus mēnešus, un to var pagarināt. Minētā perioda beigās Komisija pieņem lēmumu, vai izbeigt apturēšanu vai pagarināt apturēšanas termiņu saskaņā ar 21. panta 1.d punktā minēto konsultēšanās procedūru.
  ”

  [Gr. 325] |
| --- | --- |

1.b

„
  4.
     
  Šajā pantā paredzētās apturēšanas termiņš ir spēkā tik ilgi, cik tas ir nepieciešams Savienības finansiālo interešu aizsardzībai. Tas nepārsniedz sešus mēnešus, un to var pagarināt. Minētā perioda beigās Komisija pieņem lēmumu, vai izbeigt apturēšanu vai pagarināt apturēšanas termiņu saskaņā ar 21. panta 1.d punktā minēto konsultēšanās procedūru.
  ”

[Gr. 325]

| 1.c | Regulas 5. panta 6. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  „
  Lēmumu, ar ko aptur attiecīgo režīmu, pieņem saskaņā ar 21. panta 1.d punktā paredzēto konsultēšanās procedūru.
  ”

  [Gr. 158] |
| --- | --- |

1.c

„
  Lēmumu, ar ko aptur attiecīgo režīmu, pieņem saskaņā ar 21. panta 1.d punktā paredzēto konsultēšanās procedūru.
  ”

[Gr. 158]

| 1.d | Regulas 6. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  3.
     
  Sīki izstrādātus noteikumus 2. punktā minēto tarifa kvotu īstenošanai paredz saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 21. panta 2. punktā.
  ”

  [Gr. 159] |
| --- | --- |

1.d

„
  3.
     
  Sīki izstrādātus noteikumus 2. punktā minēto tarifa kvotu īstenošanai paredz saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 21. panta 2. punktā.
  ”

[Gr. 159]

| 1.e | Regulas 7. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  4.
     
  Sīki izstrādātus noteikumus šajā pantā minēto tarifa kvotu sadalei pa reģioniem un īstenošanai pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru.
  ”

  [Gr. 160] |
| --- | --- |

1.e

„
  4.
     
  Sīki izstrādātus noteikumus šajā pantā minēto tarifa kvotu sadalei pa reģioniem un īstenošanai pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru.
  ”

[Gr. 160]

| 1.f | Regulas 9. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  5.
     
  Sīki izstrādātus noteikumus par 1. punktā paredzēto daudzumu apakšsadalījumu, šā panta 1., 3. un 4. punktā minētās sistēmas pārvaldībai un lēmumus par apturēšanu pieņem Komisija saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

  [Gr. 161] |
| --- | --- |

1.f

„
  5.
     
  Sīki izstrādātus noteikumus par 1. punktā paredzēto daudzumu apakšsadalījumu, šā panta 1., 3. un 4. punktā minētās sistēmas pārvaldībai un lēmumus par apturēšanu pieņem Komisija saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

[Gr. 161]

| 1.g | Regulas 10. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  4.
     
  Komisija sīki izstrādātus noteikumus šīs sistēmas pārvaldībai un lēmumus par apturēšanu pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

  [Gr. 162] |
| --- | --- |

1.g

„
  4.
     
  Komisija sīki izstrādātus noteikumus šīs sistēmas pārvaldībai un lēmumus par apturēšanu pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

[Gr. 162]

| 2. | Regulas 14. pantu groza šādi.






  a) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Ja izrādās, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamato procedūras sākšanu, Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Procedūru sāk viena mēneša laikā pēc tam, kad no dalībvalsts saņemta informācija.” |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas 14. pantu groza šādi.

a)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja izrādās, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamato procedūras sākšanu, Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Procedūru sāk viena mēneša laikā pēc tam, kad no dalībvalsts saņemta informācija.”

| b) | Panta 4. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “4.   Ja Komisija uzskata, pastāv 12. pantā izklāstītie apstākļi, tā attiecīgajam I pielikumā minētajam reģionam vai valstīm nekavējoties paziņo nodomu sākt izmeklēšanu.” |
| --- | --- |

b)

Panta 4. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja Komisija uzskata, pastāv 12. pantā izklāstītie apstākļi, tā attiecīgajam I pielikumā minētajam reģionam vai valstīm nekavējoties paziņo nodomu sākt izmeklēšanu.”

| 3. | Regulas 16. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punkta otro un trešo teikumu aizstāj ar šādiem teikumiem:
  “Pagaidu pasākumus nosaka saskaņā ar 21. panta 2. punktā

  1.d punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 21. panta 3. punktu.”
  [Gr. 163] |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas 16. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punkta otro un trešo teikumu aizstāj ar šādiem teikumiem:

“Pagaidu pasākumus nosaka saskaņā ar 21. panta 2. punktā

  1.d punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 21. panta 3. punktu.”

| b) | Svītro 2. punkta otro teikumu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 2. punkta otro teikumu.

| c) | Svītro 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

Svītro 4. punktu.

| 4. | Regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:
  “17. pants

  Izmeklēšanas un procedūras izbeigšana bez pasākumu noteikšanas

  Ja divpusējus aizsardzības pasākumus uzskata par nevajadzīgiem, saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru izmeklēšanu un procedūru izbeidz.” |
| --- | --- |

4.

Regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:

“17. pants

Izmeklēšanas un procedūras izbeigšana bez pasākumu noteikšanas

Ja divpusējus aizsardzības pasākumus uzskata par nevajadzīgiem, saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru izmeklēšanu un procedūru izbeidz.”

| 5. | Regulas 18. pantu groza šādi.






  a) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja šā panta 1. punktā minētās apspriešanās rezultātā 30 dienu laikā pēc tam, kad jautājums nodots izskatīšanai attiecīgajam reģionam vai valstij, nepanāk savstarpēji apmierinošu risinājumu, tad lēmumu par galīgo divpusējo aizsardzības pasākumu noteikšanu 20 darba dienu laikā pēc apspriešanās perioda beigām Komisija pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” |
| --- | --- | --- |

5.

Regulas 18. pantu groza šādi.

a)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja šā panta 1. punktā minētās apspriešanās rezultātā 30 dienu laikā pēc tam, kad jautājums nodots izskatīšanai attiecīgajam reģionam vai valstij, nepanāk savstarpēji apmierinošu risinājumu, tad lēmumu par galīgo divpusējo aizsardzības pasākumu noteikšanu 20 darba dienu laikā pēc apspriešanās perioda beigām Komisija pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”

| b) | Svītro 3. un 4. punktu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 3. un 4. punktu.

| 6. | Regulas 20. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Lēmumu noteikt uzraudzību pieņem Komisija saskaņā ar 21. panta 2. punktā

  1.d punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru.”

  [Gr. 164] |
| --- | --- |

6.

Regulas 20. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Lēmumu noteikt uzraudzību pieņem Komisija saskaņā ar 21. panta 2. punktā

  1.d punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru.”

[Gr. 164]

| 7. | Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:
  “21. pants

  Komitejas procedūra

  1.   Lai sasniegtu šīs nodaļas

  5., 16., 17., 18. un 20. panta
  mērķus, Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (51). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011]

  182/2011
  nozīmē. [Gr. 165]



  1.a
     
  Lai sasniegtu 4. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar 2. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi*. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 166]



  1.b
     
  Lai sasniegtu 6. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (52). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 167]



  1.c
     
  Lai sasniegtu 7. un 9. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 168]



  1.d
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 169]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 170]

  4.   Attiecībā uz precēm, ko klasificē ar KN kodu 1701, šā panta 1. punktā minētajai komitejai palīdz komiteja, kas izveidota ar 195. pantu Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (53).


  4.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 171] |
| --- | --- |

7.

Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:

“21. pants

Komitejas procedūra

1.   Lai sasniegtu šīs nodaļas

  5., 16., 17., 18. un 20. panta
  mērķus, Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (51). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011]

  182/2011
  nozīmē. [Gr. 165]

1.a
     
  Lai sasniegtu 4. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar 2. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi*. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 166]

1.b
     
  Lai sasniegtu 6. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (52). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 167]

1.c
     
  Lai sasniegtu 7. un 9. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 168]

1.d
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 169]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 170]

4.   Attiecībā uz precēm, ko klasificē ar KN kodu 1701, šā panta 1. punktā minētajai komitejai palīdz komiteja, kas izveidota ar 195. pantu Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (53).

4.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 171]

| 7.a | Regulas 24. pantu svītro. [Gr. 172] |
| --- | --- |

7.a

| 8. | Iekļauj šādu 24.a, 24.b un 24.c pantu:

  “24.a pants


  Deleģēšana


  1.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 2. un 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.


  2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.


  3.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 24.b un 24.c pantā izklāstītos nosacījumus.


  24.b pants


  Deleģēšanas atsaukšana


  1.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 2. un 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.


  2.   Iestāde, kura ir sākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, apņemas pieņemamā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informēt pārējās iestādes un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iespējamos iemeslus.


  3.   Ar atsaukšanas lēmumu izbeidzas to pilnvaru deleģēšana, kas konkrēti norādītas minētajā lēmumā. Tas stājas spēkā nekavējoties vai vēlāk, lēmumā norādītajā dienā. Lēmums neietekmē to deleģēto aktu spēkā esību, kas jau ir spēkā. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


  24.c pants


  Iebildumi pret deleģētajiem aktiem


  1.   Eiropas Parlaments un Padome var celt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu var pagarināt par vienu mēnesi.


  2.   Ja, šim termiņam beidzoties, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav cēlusi iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā tajā norādītajā dienā.


  Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms šā perioda beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir darījuši Komisijai zināmu nodomu necelt iebildumus.


  3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome ceļ iebildumus pret pieņemtu deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura ceļ iebildumus, norāda iemeslus, kāpēc iebilst pret deleģēto aktu.”


  [Gr. 173] |
| --- | --- |

8.

“24.a pants

Deleģēšana

1.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 2. un 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.

2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 24.b un 24.c pantā izklāstītos nosacījumus.

24.b pants

Deleģēšanas atsaukšana

1.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 2. un 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.

2.   Iestāde, kura ir sākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, apņemas pieņemamā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informēt pārējās iestādes un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iespējamos iemeslus.

3.   Ar atsaukšanas lēmumu izbeidzas to pilnvaru deleģēšana, kas konkrēti norādītas minētajā lēmumā. Tas stājas spēkā nekavējoties vai vēlāk, lēmumā norādītajā dienā. Lēmums neietekmē to deleģēto aktu spēkā esību, kas jau ir spēkā. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

24.c pants

Iebildumi pret deleģētajiem aktiem

1.   Eiropas Parlaments un Padome var celt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu var pagarināt par vienu mēnesi.

2.   Ja, šim termiņam beidzoties, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav cēlusi iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā tajā norādītajā dienā.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms šā perioda beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir darījuši Komisijai zināmu nodomu necelt iebildumus.

3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome ceļ iebildumus pret pieņemtu deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura ceļ iebildumus, norāda iemeslus, kāpēc iebilst pret deleģēto aktu.”

[Gr. 173]

| 8.a | Iekļauj šādu pantu:

  „24.d pants


  Konfidencialitāte



  1.
     
  Saskaņā ar šo regulu saņemto informāciju izmanto tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta.




  2.
     
  Bez informācijas sniedzēja īpašas atļaujas neizpauž nedz konfidenciālu informāciju, nedz arī konfidenciāli sniegtu informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo regulu.




  3.
     
  Katrā lūgumā ievērot konfidencialitāti norādāmi iemesli, kāpēc informācija ir konfidenciāla. Taču, ja informācijas sniedzējs nedz vēlas to darīt publiski pieejamu, nedz arī atļauj to izpaust tiklab kopumā, kā konspektīvi un ja tiek uzskatīts, ka konfidencialitātes pieprasījums nav pamatots, tad attiecīgo informāciju var atstāt bez ievērības.




  4.
     
  Informāciju katrā ziņā uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi iespaidot informācijas sniedzēju vai šādas informācijas avotu.




  5.
     
  Šā panta 1. līdz 4. punkts neliedz Savienības iestādēm atsaukties uz vispār pieejamu informāciju un jo īpaši uz iemesliem, pamatojoties uz kuriem pieņemti lēmumi saskaņā ar šo regulu. Minētās iestādes tomēr ņem vērā attiecīgo fizisko un juridisko personu likumīgās intereses neatklāt noslēpumus, kas saistās ar to uzņēmējdarbību.
  ”

  [Gr. 174] |
| --- | --- |

8.a

„24.d pants

Konfidencialitāte

1.
     
  Saskaņā ar šo regulu saņemto informāciju izmanto tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta.

2.
     
  Bez informācijas sniedzēja īpašas atļaujas neizpauž nedz konfidenciālu informāciju, nedz arī konfidenciāli sniegtu informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo regulu.

3.
     
  Katrā lūgumā ievērot konfidencialitāti norādāmi iemesli, kāpēc informācija ir konfidenciāla. Taču, ja informācijas sniedzējs nedz vēlas to darīt publiski pieejamu, nedz arī atļauj to izpaust tiklab kopumā, kā konspektīvi un ja tiek uzskatīts, ka konfidencialitātes pieprasījums nav pamatots, tad attiecīgo informāciju var atstāt bez ievērības.

4.
     
  Informāciju katrā ziņā uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi iespaidot informācijas sniedzēju vai šādas informācijas avotu.

5.
     
  Šā panta 1. līdz 4. punkts neliedz Savienības iestādēm atsaukties uz vispār pieejamu informāciju un jo īpaši uz iemesliem, pamatojoties uz kuriem pieņemti lēmumi saskaņā ar šo regulu. Minētās iestādes tomēr ņem vērā attiecīgo fizisko un juridisko personu likumīgās intereses neatklāt noslēpumus, kas saistās ar to uzņēmējdarbību.
  ”

[Gr. 174]

| 8.b | Iekļauj šādu pantu:

  „24.e pants


  Ziņojums



  1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par Komisijas, komiteju un visu citu struktūru darbību, kuras atbildīgas par šīs regulas īstenošanu un no tās izrietošo saistību izpildi, tostarp attiecībā uz tirdzniecības šķēršļiem.




  2.
     
  Ziņojumā iekļauj arī statistikas kopsavilkumu un attīstības izklāstu par tirdzniecības attiecībām ar ĀKK valstīm.




  3.
     
  Ziņojumā iekļauj informāciju par šīs regulas īstenošanu.




  4.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju uz atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu visus jautājumus saistībā ar šīs regulas piemērošanu.




  5.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 175] |
| --- | --- |

8.b

„24.e pants

Ziņojums

1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par Komisijas, komiteju un visu citu struktūru darbību, kuras atbildīgas par šīs regulas īstenošanu un no tās izrietošo saistību izpildi, tostarp attiecībā uz tirdzniecības šķēršļiem.

2.
     
  Ziņojumā iekļauj arī statistikas kopsavilkumu un attīstības izklāstu par tirdzniecības attiecībām ar ĀKK valstīm.

3.
     
  Ziņojumā iekļauj informāciju par šīs regulas īstenošanu.

4.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju uz atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu visus jautājumus saistībā ar šīs regulas piemērošanu.

5.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 175]

15.   PADOMES 2007. GADA 19. NOVEMBRA REGULA (EK) NR. 140/2008 PAR DAŽĀM PROCEDŪRĀM, LAI PIEMĒROTU STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENĀM UN TO DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN MELNKALNES REPUBLIKU, NO OTRAS PUSES, KĀ ARĪ LAI PIEMĒROTU PAGAIDU NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN MELNKALNES REPUBLIKU, NO OTRAS PUSES
   (54)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 140/2008 Komisijai būtu jābūt pilnvarotai pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 140/2008 groza šādi.

| -1. | Regulas 7. apsvērumu svītro. [Gr. 176] |
| --- | --- |

-1.

| -1.a | Regulas 8. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (8) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt sīki izstrādātu kārtību, kādā īstenojami dažādi noteikumi, kas paredzēti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (55). |
| --- | --- | --- |

-1.a

„
  (8)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt sīki izstrādātu kārtību, kādā īstenojami dažādi noteikumi, kas paredzēti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (55).

[Gr. 177]

| -1.b | Pievieno šādu apsvērumu:







  „
  (8a) | Uzraudzības un pagaidu pasākumu pasākumu pieņemšanai un preferenciālo režīmu pagaidu apturēšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā to ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.b

„
  (8a)

Uzraudzības un pagaidu pasākumu pasākumu pieņemšanai un preferenciālo režīmu pagaidu apturēšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā to ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 178]

| -1.c | Pievieno šādu apsvērumu:







  „
  (8b) | Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti, ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar ārkārtējiem un kritiskiem apstākļiem Pagaidu nolīguma 26. panta 5. punkta b) apakšpunkta un 27. panta 4. punkta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 41. panta 5. punkta b) apakšpunkta un 42. panta 4. punkta izpratnē.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.c

„
  (8b)

Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti, ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar ārkārtējiem un kritiskiem apstākļiem Pagaidu nolīguma 26. panta 5. punkta b) apakšpunkta un 27. panta 4. punkta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 41. panta 5. punkta b) apakšpunkta un 42. panta 4. punkta izpratnē.
  ”

[Gr. 179]

| -1.d | Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

  „2. pants


  Koncesijas zivīm un zivsaimniecības produktiem



  Sīki izstrādātas normas Pagaidu nolīguma 14. panta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 29. panta īstenošanai attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktu tarifu kvotām pieņem Komisija saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas paredzēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā.
  ”

  [Gr. 180] |
| --- | --- |

-1.d

„2. pants

Koncesijas zivīm un zivsaimniecības produktiem

Sīki izstrādātas normas Pagaidu nolīguma 14. panta un pēc tam Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 29. panta īstenošanai attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktu tarifu kvotām pieņem Komisija saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas paredzēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā.
  ”

[Gr. 180]

| -1.e | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

  „4. pants


  Tehniski pielāgojumi



  Grozījumus un tehniskus pielāgojumus noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu un kas ir vajadzīgi sakarā ar izmaiņām kombinētās nomenklatūras kodos vai Taric apakšgrupās vai sakarā ar to, ka noslēgti jauni vai mainīti nolīgumi, protokoli, veiktas vēstuļu apmaiņas vai citas darbības starp Savienību un Melnkalnes Republiku, un kas neizraisa nekādas būtiskas izmaiņas, pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kura paredzēta 8.a panta 2. punktā.
  ”

  [Gr. 181] |
| --- | --- |

-1.e

„4. pants

Tehniski pielāgojumi

Grozījumus un tehniskus pielāgojumus noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu un kas ir vajadzīgi sakarā ar izmaiņām kombinētās nomenklatūras kodos vai Taric apakšgrupās vai sakarā ar to, ka noslēgti jauni vai mainīti nolīgumi, protokoli, veiktas vēstuļu apmaiņas vai citas darbības starp Savienību un Melnkalnes Republiku, un kas neizraisa nekādas būtiskas izmaiņas, pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kura paredzēta 8.a panta 2. punktā.
  ”

[Gr. 181]

| -1.f | Regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

  „5. pants


  Vispārējā drošības klauzula



  Ja Savienībai ir jāveic pasākums, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 26. pantā un pēc tam SAN 41. pantā, to pieņem atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kura norādīta šīs regulas 8.a panta 2. punktā, ja nav paredzēts citādi Pagaidu nolīguma 26. pantā un pēc tam SAN 41. pantā.
  ”

  [Gr. 182] |
| --- | --- |

-1.f

„5. pants

Vispārējā drošības klauzula

Ja Savienībai ir jāveic pasākums, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 26. pantā un pēc tam SAN 41. pantā, to pieņem atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kura norādīta šīs regulas 8.a panta 2. punktā, ja nav paredzēts citādi Pagaidu nolīguma 26. pantā un pēc tam SAN 41. pantā.
  ”

[Gr. 182]

| -1.g | Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:

  „6. pants


  Deficīta klauzula



  Ja Savienībai ir jāveic pasākums, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 27. pantā un pēc tam SAN 42. pantā, to pieņem atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kura norādīta šīs regulas 8.a panta 2. punktā.
  ”

  [Gr. 183] |
| --- | --- |

-1.g

„6. pants

Deficīta klauzula

Ja Savienībai ir jāveic pasākums, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 27. pantā un pēc tam SAN 42. pantā, to pieņem atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kura norādīta šīs regulas 8.a panta 2. punktā.
  ”

[Gr. 183]

| 1. | Regulas 7. panta trešo, ceturto un piekto daļu aizstāj ar šādu:
  “Komisija pieņem šādus pasākumus saskaņā ar 8.a panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 8.a panta 3. punktu

  2.a punktu
  .”

  [Gr. 184] |
| --- | --- |

1.

Regulas 7. panta trešo, ceturto un piekto daļu aizstāj ar šādu:

“Komisija pieņem šādus pasākumus saskaņā ar 8.a panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 8.a panta 3. punktu

  2.a punktu
  .”

[Gr. 184]

| 2. | Regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Komisija pieņem šādus pasākumus saskaņā ar 8.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 8.a panta 3. punktu.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Komisija pieņem šādus pasākumus saskaņā ar 8.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 8.a panta 3. punktu.”

| 3. | Iekļauj šādu pantu.
  “8.a pants


  Komitejas procedūra



  -1.
     
  Lai sasniegtu 2., 4. un 11. panta mērķus, Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar 248.a pantu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (56). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 185]



  -1.a
     
  Lai sasniegtu 6. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Padomes 2009. gada 19. oktobra Regulu (EK) Nr. 1061/2009, ar ko nosaka kopīgus eksporta noteikumus (57). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 186]

  1.   Lai sasniegtu 7. un 8. panta

  5., 7. un 8. panta
  mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (58). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011]

  182/2011
  nozīmē. [Gr. 187]



  1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 188]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.


  2.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu. [Gr. 189]

  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.


  3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.



  [Gr. 190] |
| --- | --- |

3.

Iekļauj šādu pantu.

“8.a pants

Komitejas procedūra

-1.
     
  Lai sasniegtu 2., 4. un 11. panta mērķus, Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar 248.a pantu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (56). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 185]

-1.a
     
  Lai sasniegtu 6. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Padomes 2009. gada 19. oktobra Regulu (EK) Nr. 1061/2009, ar ko nosaka kopīgus eksporta noteikumus (57). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 186]

1.   Lai sasniegtu 7. un 8. panta

  5., 7. un 8. panta
  mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (58). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011]

  182/2011
  nozīmē. [Gr. 187]

1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 188]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu. [Gr. 189]

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.

[Gr. 190]

| 3.a | Regulas 11. panta trešo daļu aizstāj ar šādu:

  „
  Atbilstīgi konsultēšanās procedūrai, kas paredzēta šīs regulas 8.a panta 1.a punktā, Komisija var nolemt uz laiku pārtraukt attiecīgo preferenciālo režīmu produktiem, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 31. panta 4. punktā un pēc tam SAN 46. panta 4. punktā.
  ”

  [Gr. 191] |
| --- | --- |

3.a

„
  Atbilstīgi konsultēšanās procedūrai, kas paredzēta šīs regulas 8.a panta 1.a punktā, Komisija var nolemt uz laiku pārtraukt attiecīgo preferenciālo režīmu produktiem, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 31. panta 4. punktā un pēc tam SAN 46. panta 4. punktā.
  ”

[Gr. 191]

| 3.b | Regulas 12. pantu svītro. [Gr. 192] |
| --- | --- |

3.b

16.   PADOMES 2008. GADA 21. JANVĀRA REGULA (EK) NR. 55/2008, AR KO IEVIEŠ AUTONOMĀS TIRDZNIECĪBAS PREFERENCES MOLDOVAS REPUBLIKAI UN AR KO GROZA REGULU (EK) NR. 980/2005 UN KOMISIJAS LĒMUMU 2005/924/EK
   (59)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 55/2008 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 55/2008 groza šādi.

| -1. | Regulas 11. apsvērumu svītro. [Gr. 193] |
| --- | --- |

-1.

| -1.a | Regulas 12. apsvērumu svītro. [Gr. 194] |
| --- | --- |

-1.a

| -1.b | Regulas 13. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (13) | Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (60). |
| --- | --- | --- |

-1.b

„
  (13)

Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (60).

[Gr. 195]

| -1.c | Iekļauj šādu apsvērumu:







  „
  (13) | Uzraudzības un pagaidu pasākumu pieņemšanai un preferenciālo režīmu pagaidu apturēšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsargpasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.c

„
  (13)

Uzraudzības un pagaidu pasākumu pieņemšanai un preferenciālo režīmu pagaidu apturēšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsargpasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 196]

| -1.d | Regulas 3. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  3.
     
  Neskarot citus šīs regulas noteikumus, jo īpaši 10. pantu, ja lauksaimniecības produktu imports rada būtiskus sarežģījumus Savienības tirgiem un to regulēšanas mehānismiem, Komisija ar īstenošanas aktiem var veikt vajadzīgos pasākumus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

  [Gr. 197] |
| --- | --- |

-1.d

„
  3.
     
  Neskarot citus šīs regulas noteikumus, jo īpaši 10. pantu, ja lauksaimniecības produktu imports rada būtiskus sarežģījumus Savienības tirgiem un to regulēšanas mehānismiem, Komisija ar īstenošanas aktiem var veikt vajadzīgos pasākumus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

[Gr. 197]

| -1.e | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

  „4. pants


  Tarifu kvotu piemērošana piena produktiem



  Sīki izstrādātus noteikumus tarifu kvotu īstenošanai pozīcijām 0401 līdz 0406 Komisija nosaka, pieņemot īstenošanas aktus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

  [Gr. 198] |
| --- | --- |

-1.e

„4. pants

Tarifu kvotu piemērošana piena produktiem

Sīki izstrādātus noteikumus tarifu kvotu īstenošanai pozīcijām 0401 līdz 0406 Komisija nosaka, pieņemot īstenošanas aktus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

[Gr. 198]

| -1.f | Regulas 7. panta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  „
  Komisija saskaņā ar 11.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem noteikumus, kas vajadzīgi šīs regulas piemērošanai un kas nav 4. pantā minētie noteikumi, jo īpaši:
  ”

  [Gr. 199] |
| --- | --- |

-1.f

„
  Komisija saskaņā ar 11.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem noteikumus, kas vajadzīgi šīs regulas piemērošanai un kas nav 4. pantā minētie noteikumi, jo īpaši:
  ”

[Gr. 199]

| -1.g | Regulas 8. pantu svītro. [Gr. 200] |
| --- | --- |

-1.g

| 1. | Regulas 10. pantu groza šādi.






  a) | Ievadfrāzi 1. punktā aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja Komisija konstatē, ka ir pietiekami pierādījumi par krāpšanu, nelikumībām vai par to, ka Moldova sistemātiski neievēro produktu izcelsmes noteikumus un ar tiem saistītās procedūras vai ka tā nenodrošina to ievērošanu, un par to, ka Moldova nenodrošina administratīvo sadarbību, kā paredzēts 2. panta 1. punktā, vai neievēro citus 2. panta 1. punktā paredzētos nosacījumus, Komisija var veikt pasākumus saskaņā ar 11.a panta 2. punktā

  11.a panta 1.b punktā
  paredzēto
  konsultēšanās
  procedūru, lai pilnīgi vai daļēji ne vairāk kā uz sešiem mēnešiem atceltu šajā regulā paredzēto preferenču režīmu, ar nosacījumu, ka Komisija iepriekš:”
  [Gr. 201] |
| --- | --- | --- |

1.

Regulas 10. pantu groza šādi.

a)

Ievadfrāzi 1. punktā aizstāj ar šādu:

“1.   Ja Komisija konstatē, ka ir pietiekami pierādījumi par krāpšanu, nelikumībām vai par to, ka Moldova sistemātiski neievēro produktu izcelsmes noteikumus un ar tiem saistītās procedūras vai ka tā nenodrošina to ievērošanu, un par to, ka Moldova nenodrošina administratīvo sadarbību, kā paredzēts 2. panta 1. punktā, vai neievēro citus 2. panta 1. punktā paredzētos nosacījumus, Komisija var veikt pasākumus saskaņā ar 11.a panta 2. punktā

  11.a panta 1.b punktā
  paredzēto
  konsultēšanās
  procedūru, lai pilnīgi vai daļēji ne vairāk kā uz sešiem mēnešiem atceltu šajā regulā paredzēto preferenču režīmu, ar nosacījumu, ka Komisija iepriekš:”

| b) | Svītro 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 2. punktu.

| ba) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:


  „
  3.
     
  Pēc atcelšanas perioda beigām Komisija lemj vai nu par pagaidu atcelšanas pasākuma atcelšanu, [...] vai par atcelšanas pasākuma pagarināšanu saskaņā ar 11.a panta 1.b punktā minēto konsultēšanās procedūru.
  ”
  [Gr. 326] |
| --- | --- |

ba)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

„
  3.
     
  Pēc atcelšanas perioda beigām Komisija lemj vai nu par pagaidu atcelšanas pasākuma atcelšanu, [...] vai par atcelšanas pasākuma pagarināšanu saskaņā ar 11.a panta 1.b punktā minēto konsultēšanās procedūru.
  ”

| 2. | Regulas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja Moldovas izcelsmes produktu importē saskaņā ar noteikumiem, kas līdzīgu vai tieši konkurējošu produktu ražotājam Savienībā rada vai var radīt ievērojamus sarežģījumus, Komisija saskaņā ar 11.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru var atkal noteikt, ka minētajam produktam piemērojami kopējā muitas tarifa nodokļi.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja Moldovas izcelsmes produktu importē saskaņā ar noteikumiem, kas līdzīgu vai tieši konkurējošu produktu ražotājam Savienībā rada vai var radīt ievērojamus sarežģījumus, Komisija saskaņā ar 11.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru var atkal noteikt, ka minētajam produktam piemērojami kopējā muitas tarifa nodokļi.”

| 2.a | Regulas 11. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  5.
     
  Izmeklēšanu pabeidz sešos mēnešos no 2. punktā minētā paziņojuma publicēšanas. Ārkārtas apstākļos Komisija saskaņā ar 11.a panta 1.b punktā minēto konsultēšanās procedūru var pagarināt šo termiņu.
  ”

  [Gr. 327] |
| --- | --- |

2.a

„
  5.
     
  Izmeklēšanu pabeidz sešos mēnešos no 2. punktā minētā paziņojuma publicēšanas. Ārkārtas apstākļos Komisija saskaņā ar 11.a panta 1.b punktā minēto konsultēšanās procedūru var pagarināt šo termiņu.
  ”

[Gr. 327]

| 2.b | Regulas 11. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  6.
     
  Komisija saskaņā ar 11.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem lēmumu trijos mēnešos. Šāds lēmums stājas spēkā viena mēneša laikā pēc tā publicēšanas.
  ”

  [Gr. 204] |
| --- | --- |

2.b

„
  6.
     
  Komisija saskaņā ar 11.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem lēmumu trijos mēnešos. Šāds lēmums stājas spēkā viena mēneša laikā pēc tā publicēšanas.
  ”

[Gr. 204]

| 2.c | Regulas 11. panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  7.
     
  Ja ārkārtas apstākļos, kas prasa tūlītēju rīcību, izmeklēšana nav iespējama, Komisija saskaņā ar 11.a panta 2.a punktā minēto procedūru nekavējoties veic visus vajadzīgos preventīvos pasākumus.
  ”

  [Gr. 205] |
| --- | --- |

2.c

„
  7.
     
  Ja ārkārtas apstākļos, kas prasa tūlītēju rīcību, izmeklēšana nav iespējama, Komisija saskaņā ar 11.a panta 2.a punktā minēto procedūru nekavējoties veic visus vajadzīgos preventīvos pasākumus.
  ”

[Gr. 205]

| 3. | Iekļauj šādu pantu:
  “11.a pants

  Komitejas procedūra

  1.   Lai sasniegtu 11. panta

  3. panta 3. punkta, kā arī 11. un 12. panta
  mērķus, Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (61). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011]

  182/2011
  nozīmē. [Gr. 206]



  1.a
     
  Lai sasniegtu 4. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar 195. pantu Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (62). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 207]



  1.b
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 208]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.


  2.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu. [Gr. 209]



  2.b
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 210] |
| --- | --- |

3.

Iekļauj šādu pantu:

“11.a pants

Komitejas procedūra

1.   Lai sasniegtu 11. panta

  3. panta 3. punkta, kā arī 11. un 12. panta
  mērķus, Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (61). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011]

  182/2011
  nozīmē. [Gr. 206]

1.a
     
  Lai sasniegtu 4. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar 195. pantu Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (62). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 207]

1.b
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 208]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu. [Gr. 209]

2.b
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 210]

| 3.a | Regulas 12. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

  „
  2.
     
  Ja Moldova attiecībā uz iepriekš minēto 17., 18., 19. un 21. sadaļu neievēro izcelsmes noteikumus vai nenodrošina administratīvu sadarbību, kā prasīts 2. pantā, vai ja minēto sadaļu produktu imports, uz kuriem attiecas preferenču režīms, kas piešķirts ar šo regulu, būtiski pārsniedz Moldovas parastos eksporta līmeņus, veic atbilstīgus pasākumus saskaņā ar 11.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

  [Gr. 211] |
| --- | --- |

3.a

„
  2.
     
  Ja Moldova attiecībā uz iepriekš minēto 17., 18., 19. un 21. sadaļu neievēro izcelsmes noteikumus vai nenodrošina administratīvu sadarbību, kā prasīts 2. pantā, vai ja minēto sadaļu produktu imports, uz kuriem attiecas preferenču režīms, kas piešķirts ar šo regulu, būtiski pārsniedz Moldovas parastos eksporta līmeņus, veic atbilstīgus pasākumus saskaņā ar 11.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”

[Gr. 211]

17.   PADOMES 2008. GADA 16. JŪNIJA REGULA (EK) NR. 594/2008 PAR DAŽĀM PROCEDŪRĀM, LAI PIEMĒROTU STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENĀM UN TO DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN BOSNIJU UN HERCEGOVINU, NO OTRAS PUSES, KĀ ARĪ LAI PIEMĒROTU PAGAIDU NOLĪGUMU PAR TIRDZNIECĪBU UN AR TIRDZNIECĪBU SAISTĪTIEM JAUTĀJUMIEM STARP EIROPAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN BOSNIJU UN HERCEGOVINU, NO OTRAS PUSES
   (63)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 594/2008 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 594/2008 groza šādi.

| -1. | Regulas 7. apsvērumu svītro. [Gr. 212] |
| --- | --- |

-1.

| -1.a | Regulas 8. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (8) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt sīki izstrādātu kārtību, kādā īstenojami dažādi noteikumi, kas paredzēti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (64). |
| --- | --- | --- |

-1.a

„
  (8)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt sīki izstrādātu kārtību, kādā īstenojami dažādi noteikumi, kas paredzēti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (64).

[Gr. 213]

| -1.b | Pievieno šādu apsvērumu:







  „
  (8a) | Uzraudzības un pagaidu pasākumu pieņemšanai un atvieglojumu režīmu pagaidu apturēšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsargpasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.b

„
  (8a)

Uzraudzības un pagaidu pasākumu pieņemšanai un atvieglojumu režīmu pagaidu apturēšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsargpasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 214]

| -1.c | Pievieno šādu apsvērumu:







  „
  (8b) | Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas piemērojami nekavējoties, ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar ārkārtēju un kritisku apstākļu iestāšanos Pagaidu nolīguma 24. panta 5. punkta b) apakšpunkta un 25. panta 4. punkta, kā arī SAN 39. panta 5. punkta b) apakšpunkta un 40. panta 4. punkta izpratnē.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.c

„
  (8b)

Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas piemērojami nekavējoties, ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar ārkārtēju un kritisku apstākļu iestāšanos Pagaidu nolīguma 24. panta 5. punkta b) apakšpunkta un 25. panta 4. punkta, kā arī SAN 39. panta 5. punkta b) apakšpunkta un 40. panta 4. punkta izpratnē.
  ”

[Gr. 215]

| -1.d | Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

  „2. pants


  Koncesijas zivīm un zivsaimniecības produktiem



  Sīki izstrādātu kārtību, kā attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktu tarifu kvotām īstenojams Pagaidu nolīguma 13. pants, kā arī SAN 28. pants, pieņem Komisija saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā.
  ”

  [Gr. 216] |
| --- | --- |

-1.d

„2. pants

Koncesijas zivīm un zivsaimniecības produktiem

Sīki izstrādātu kārtību, kā attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktu tarifu kvotām īstenojams Pagaidu nolīguma 13. pants, kā arī SAN 28. pants, pieņem Komisija saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā.
  ”

[Gr. 216]

| -1.e | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

  „4. pants


  Tehniski pielāgojumi



  Grozījumus un tehniskus pielāgojumus, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu un kas ir vajadzīgi sakarā ar izmaiņām kombinētās nomenklatūras kodos vai Taric apakšgrupās vai sakarā ar to, ka noslēgti jauni vai mainīti nolīgumi, protokoli, veiktas vēstuļu apmaiņas vai citas darbības starp Savienību un Bosniju un Hercegovinu, un kas neizraisa nekādas būtiskas izmaiņas, pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas noteikta 8.a panta 2. punktā.
  ”

  [Gr. 217] |
| --- | --- |

-1.e

„4. pants

Tehniski pielāgojumi

Grozījumus un tehniskus pielāgojumus, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu un kas ir vajadzīgi sakarā ar izmaiņām kombinētās nomenklatūras kodos vai Taric apakšgrupās vai sakarā ar to, ka noslēgti jauni vai mainīti nolīgumi, protokoli, veiktas vēstuļu apmaiņas vai citas darbības starp Savienību un Bosniju un Hercegovinu, un kas neizraisa nekādas būtiskas izmaiņas, pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas noteikta 8.a panta 2. punktā.
  ”

[Gr. 217]

| -1.f | Regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

  „5. pants


  Vispārējā drošības klauzula



  Ja Savienībai ir jāveic pasākums, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 24. pantā, kā arī SAN 39. pantā, to pieņem atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas minēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā, ja nav noteikts citādi Pagaidu nolīguma 24. pantā, kā arī SAN 39. pantā.
  ”

  [Gr. 218] |
| --- | --- |

-1.f

„5. pants

Vispārējā drošības klauzula

Ja Savienībai ir jāveic pasākums, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 24. pantā, kā arī SAN 39. pantā, to pieņem atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas minēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā, ja nav noteikts citādi Pagaidu nolīguma 24. pantā, kā arī SAN 39. pantā.
  ”

[Gr. 218]

| -1.g | Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:

  „6. pants


  Klauzula par deficītu



  Ja Savienībai ir jāveic pasākums, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 25. pantā, kā arī SAN 40. pantā, to pieņem atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas minēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā.
  ”

  [Gr. 219] |
| --- | --- |

-1.g

„6. pants

Klauzula par deficītu

Ja Savienībai ir jāveic pasākums, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 25. pantā, kā arī SAN 40. pantā, to pieņem atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas minēta šīs regulas 8.a panta 2. punktā.
  ”

[Gr. 219]

| 1. | Regulas 7. punkta trešo, ceturto un piekto daļu aizstāj ar šādu:
  “Komisija pieņem šādus pasākumus saskaņā ar 8.a. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 8. panta 3. punktu

  2.a punktu
  .”

  [Gr. 220] |
| --- | --- |

1.

Regulas 7. punkta trešo, ceturto un piekto daļu aizstāj ar šādu:

“Komisija pieņem šādus pasākumus saskaņā ar 8.a. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 8. panta 3. punktu

  2.a punktu
  .”

[Gr. 220]

| 2. | Regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Komisija pieņem šādus pasākumus saskaņā ar 8.a. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 8. panta 3. punktu.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Komisija pieņem šādus pasākumus saskaņā ar 8.a. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 8. panta 3. punktu.”

| 3. | Iekļauj šādu.
  “8.a pants


  Komitejas procedūra



  -1.
     
  Lai sasniegtu 2., 4. un 11. panta mērķus, Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar 248.a pantu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (65). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 221]



  -1.a
     
  Lai sasniegtu 6. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Padomes 2009. gada 19. oktobra Regulu (EK) Nr. 1061/2009, ar ko nosaka kopīgus eksporta noteikumus (66). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 222]

  1.   Lai sasniegtu 7. un 8. panta

  5., 7. un 8. panta
  mērķus, Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (67). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011]

  182/2011
  nozīmē. [Gr. 223]



  1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 224]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.


  2.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu. [Gr. 225]

  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.


  3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 226] |
| --- | --- |

3.

Iekļauj šādu.

“8.a pants

Komitejas procedūra

-1.
     
  Lai sasniegtu 2., 4. un 11. panta mērķus, Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar 248.a pantu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (65). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 221]

-1.a
     
  Lai sasniegtu 6. panta mērķus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Padomes 2009. gada 19. oktobra Regulu (EK) Nr. 1061/2009, ar ko nosaka kopīgus eksporta noteikumus (66). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 222]

1.   Lai sasniegtu 7. un 8. panta

  5., 7. un 8. panta
  mērķus, Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (67). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011]

  182/2011
  nozīmē. [Gr. 223]

1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 224]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu. [Gr. 225]

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 226]

| 3.a | Regulas 11. panta trešo daļu aizstāj ar šādu:

  „
  Atbilstoši konsultatīvajai procedūrai, kas minēta šīs regulas 8.a panta 1.a punktā, Komisija var nolemt uz laiku pārtraukt attiecīgo atvieglojumu režīmu produktiem, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 29. panta 4. punktā, kā arī SAN 44. panta 4. punktā.
  ”

  [Gr. 227] |
| --- | --- |

3.a

„
  Atbilstoši konsultatīvajai procedūrai, kas minēta šīs regulas 8.a panta 1.a punktā, Komisija var nolemt uz laiku pārtraukt attiecīgo atvieglojumu režīmu produktiem, kā paredzēts Pagaidu nolīguma 29. panta 4. punktā, kā arī SAN 44. panta 4. punktā.
  ”

[Gr. 227]

| 3.b | Regulas 12. pantu svītro. [Gr. 228] |
| --- | --- |

3.b

18.   PADOMES 2008. GADA 22. JŪLIJA REGULA (EK) NR. 732/2008 PAR VISPĀRĒJO TARIFA PREFERENČU SISTĒMAS PIEMĒROŠANU LAIKPOSMĀ NO 2009. GADA 1. JANVĀRA UN PAR GROZĪJUMIEM REGULĀS (EK) NR. 552/97, NR. 1933/2006 UN KOMISIJAS REGULĀS (EK) NR. 1100/2006 UN NR. 964/2007
   (68)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 732/2008 Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai grozītu minētās regulas I pielikumu. Turklāt
  Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr.
  182/2011
  . [Gr. 229]

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 732/2008 groza šādi:

| -1. | Iekļauj šādu apsvērumu:







  „
  (24a) | Lai pieņemtu šīs regulas piemērošanai vajadzīgos noteikumus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz to, ka pieprasījuma iesniedzējai valstij piešķir īpašu veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai un atbilstīgi groza I pielikumu, ka pieņem sīki izstrādātu kārtību par to noteikumu īstenošanu, kuri attiecas uz Kopējā muitas tarifa nodokļu samazināšanu 1701 pozīcijā minētajiem produktiem, ka aptur Kopējā muitas tarifa nodokļus 1006 un 1701 pozīcijā minētajiem produktiem, ka prasa importa licences 1701 pozīcijā minēto produktu importam, ka, grozot I pielikumu, valsti svītro no režīma saņēmējvalstu saraksta un nosaka pārejas periodu, ka aptur šajā regulā paredzētos preferenciālos režīmus, ka preferenciālos režīmus uz laiku atceļ attiecībā uz visiem vai dažiem produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējvalstī, un ka groza šīs regulas I pielikumu. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un regulāri nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (24a)

Lai pieņemtu šīs regulas piemērošanai vajadzīgos noteikumus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz to, ka pieprasījuma iesniedzējai valstij piešķir īpašu veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai un atbilstīgi groza I pielikumu, ka pieņem sīki izstrādātu kārtību par to noteikumu īstenošanu, kuri attiecas uz Kopējā muitas tarifa nodokļu samazināšanu 1701 pozīcijā minētajiem produktiem, ka aptur Kopējā muitas tarifa nodokļus 1006 un 1701 pozīcijā minētajiem produktiem, ka prasa importa licences 1701 pozīcijā minēto produktu importam, ka, grozot I pielikumu, valsti svītro no režīma saņēmējvalstu saraksta un nosaka pārejas periodu, ka aptur šajā regulā paredzētos preferenciālos režīmus, ka preferenciālos režīmus uz laiku atceļ attiecībā uz visiem vai dažiem produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējvalstī, un ka groza šīs regulas I pielikumu. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un regulāri nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.
  ”

[Gr. 230]

| -1.a | Regulas 25. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (25) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt pagaidu un galīgos pasākumus aizsargpasākumu pieņemšanai, piemērot iepriekšējas uzraudzības pasākumus un izbeigt izmeklēšanu bez pasākumu piemērošanas, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (69). |
| --- | --- | --- |

-1.a

„
  (25)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt pagaidu un galīgos pasākumus aizsargpasākumu pieņemšanai, piemērot iepriekšējas uzraudzības pasākumus un izbeigt izmeklēšanu bez pasākumu piemērošanas, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (69).

[Gr. 231]

| -1.b | Pievieno šādu apsvērumu:







  „
  (25a) | Lai sāktu un pagarinātu izmeklēšanu, pieņemtu lēmumu sešus mēnešus kontrolēt un izvērtēt stāvokli saņēmējvalstī, ja Komisija uzskata, ka preferenču atcelšana uz laiku ir pamatota, un lai pieņemtu pagaidu pasākumus, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsargpasākumu pieņemšanu, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra saistībā ar nekavējoties piemērojamiem īstenošanas aktiem. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.b

„
  (25a)

Lai sāktu un pagarinātu izmeklēšanu, pieņemtu lēmumu sešus mēnešus kontrolēt un izvērtēt stāvokli saņēmējvalstī, ja Komisija uzskata, ka preferenču atcelšana uz laiku ir pamatota, un lai pieņemtu pagaidu pasākumus, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsargpasākumu pieņemšanu, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra saistībā ar nekavējoties piemērojamiem īstenošanas aktiem. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti labojamu kaitējumu, ir jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 232]

| -1.c | Regulas 10. pantu groza šādi:









  a) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:


  „
  2.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt delģētos aktus saskaņā ar 27.a pantu, lai pēc pieprasījuma izskatīšanas lemtu par to, vai pieprasījuma iesniedzējai valstij piešķirt īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai un attiecīgi grozīt I pielikumu.




  Ja kavētas rīcības dēļ varētu rasties grūti labojams kaitējums un tāpēc pastāv nenovēršama steidzamība, deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu, piemēro 27.b pantā noteikto procedūru.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.c

a)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

„
  2.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt delģētos aktus saskaņā ar 27.a pantu, lai pēc pieprasījuma izskatīšanas lemtu par to, vai pieprasījuma iesniedzējai valstij piešķirt īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai un attiecīgi grozīt I pielikumu.

Ja kavētas rīcības dēļ varētu rasties grūti labojams kaitējums un tāpēc pastāv nenovēršama steidzamība, deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu, piemēro 27.b pantā noteikto procedūru.
  ”

| b) | Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:


  „
  5.
     
  Visas attiecības saistībā ar pieprasījuma iesniedzējas valsts pieprasījumu Komisija kārto saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
  ”
  [Gr. 233] |
| --- | --- |

b)

Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

„
  5.
     
  Visas attiecības saistībā ar pieprasījuma iesniedzējas valsts pieprasījumu Komisija kārto saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
  ”

| -1.d | Regulas 11. pantu groza šādi:









  a) | Panta 7. punktu aizstāj ar šādu:


  „
  7.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27.a pantu attiecībā uz sīki izstrādātu kārtību par to noteikumu īstenošanu, kuri minēti šā panta 4., 5. un 6. punktā.



  Ja kavētas rīcības dēļ varētu rasties grūti labojams kaitējums un tāpēc pastāv nenovēršama steidzamība, deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu, piemēro 27.b pantā noteikto procedūru.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.d

a)

Panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

„
  7.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27.a pantu attiecībā uz sīki izstrādātu kārtību par to noteikumu īstenošanu, kuri minēti šā panta 4., 5. un 6. punktā.

Ja kavētas rīcības dēļ varētu rasties grūti labojams kaitējums un tāpēc pastāv nenovēršama steidzamība, deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu, piemēro 27.b pantā noteikto procedūru.
  ”

| b) | Panta 8. punktu aizstāj ar šādu:


  „
  8.
     
  Ja ANO izslēdz valsti no vismazāk attīstīto valstu saraksta, to svītro no šā režīma saņēmējvalstu saraksta. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27.a pantu, lai, grozot I pielikumu, atceltu valstij noteikto režīmu un noteiktu pārejas laiku vismaz uz trim gadiem.
  ”
  [Gr. 234] |
| --- | --- |

b)

Panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

„
  8.
     
  Ja ANO izslēdz valsti no vismazāk attīstīto valstu saraksta, to svītro no šā režīma saņēmējvalstu saraksta. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27.a pantu, lai, grozot I pielikumu, atceltu valstij noteikto režīmu un noteiktu pārejas laiku vismaz uz trim gadiem.
  ”

| 1. | Regulas 16. pantu groza šādi.






  a) | Panta 3. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “3.   Komisija saskaņā ar 27. panta 6. punktā minēto procedūru var apturēt

  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27.a pantu, lai apturētu
  šajā regulā paredzēto preferenciālo režīmu attiecībā uz visiem vai dažiem ražojumiem, kuru izcelsme ir saņēmējvalstī, ja tā uzskata, ka pastāv pietiekami pierādījumi, ka pagaidu atcelšana būtu pamatota šī panta 1. un 2. punktā minēto iemeslu dēļ, ar noteikumu, ka iepriekš tā:”
  [Gr. 235] |
| --- | --- | --- |

1.

Regulas 16. pantu groza šādi.

a)

Panta 3. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“3.   Komisija saskaņā ar 27. panta 6. punktā minēto procedūru var apturēt

  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27.a pantu, lai apturētu
  šajā regulā paredzēto preferenciālo režīmu attiecībā uz visiem vai dažiem ražojumiem, kuru izcelsme ir saņēmējvalstī, ja tā uzskata, ka pastāv pietiekami pierādījumi, ka pagaidu atcelšana būtu pamatota šī panta 1. un 2. punktā minēto iemeslu dēļ, ar noteikumu, ka iepriekš tā:”

| b) | Svītro 4. punktu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 4. punktu.

| 2. | Regulas 17. pantu aizstāj ar šādu.
  “17. pants
  1.   Ja Komisija vai kāda no dalībvalstīm saņem ziņas, kas var pamatot pagaidu atcelšanu, un ja Komisija vai kāda no dalībvalstīm uzskata, ka ir pietiekams pamats sākt izmeklēšanu, tā informē 27. pantā minēto komiteju un pieprasa konsultācijas.
  2.   Komisija saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto konsultēšanās procedūru viena mēneša laikā var lemt par izmeklēšanas sākšanu.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 17. pantu aizstāj ar šādu.

“17. pants

1.   Ja Komisija vai kāda no dalībvalstīm saņem ziņas, kas var pamatot pagaidu atcelšanu, un ja Komisija vai kāda no dalībvalstīm uzskata, ka ir pietiekams pamats sākt izmeklēšanu, tā informē 27. pantā minēto komiteju un pieprasa konsultācijas.

2.   Komisija saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto konsultēšanās procedūru viena mēneša laikā var lemt par izmeklēšanas sākšanu.”

| 2.a | Regulas 18. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  6.
     
  Izmeklēšanu pabeidz gada laikā. Komisija var pagarināt šo termiņu saskaņā ar 27. panta 5. punktâ minēto konsultēšanās procedūru.
  ”

  [Gr. 236] |
| --- | --- |

2.a

„
  6.
     
  Izmeklēšanu pabeidz gada laikā. Komisija var pagarināt šo termiņu saskaņā ar 27. panta 5. punktâ minēto konsultēšanās procedūru.
  ”

[Gr. 236]

| 3. | Regulas 19. pantu groza šādi.








  -a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:


  „
  1.
     
  Komisija iesniedz 27. panta 1. punktā minētajai Komitejai, kā arī Eiropas Parlamentam ziņojumu par sava darba rezultātiem.
  ”
  [Gr. 237] |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas 19. pantu groza šādi.

-a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

„
  1.
     
  Komisija iesniedz 27. panta 1. punktā minētajai Komitejai, kā arī Eiropas Parlamentam ziņojumu par sava darba rezultātiem.
  ”

| -aa) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:


  „
  2.
     
  Ja Komisija uzskata, ka darba rezultāti nepamato pagaidu atcelšanu, tā saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto konsultēšanās procedūru nolemj izmeklēšanu izbeigt. Tādā gadījumā Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, ar kuru izsludina izmeklēšanas izbeigšanu un kurā izklāsta savus galvenos secinājumus.
  ”
  [Gr. 238] |
| --- | --- |

-aa)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

„
  2.
     
  Ja Komisija uzskata, ka darba rezultāti nepamato pagaidu atcelšanu, tā saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto konsultēšanās procedūru nolemj izmeklēšanu izbeigt. Tādā gadījumā Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, ar kuru izsludina izmeklēšanas izbeigšanu un kurā izklāsta savus galvenos secinājumus.
  ”

| a) | Panta 3. punktā otro teikumu

  3. punktu
  aizstāj ar šādu teikumu

  punktu
  :
  „
  3.
     
  Ja Komisija uzskata, ka darba rezultāti pamato pagaidu atcelšanu 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā iemesla dēļ, tā saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto konsultēšanās procedūru nolemj sešus mēnešus kontrolēt un izvērtēt stāvokli attiecīgajā saņēmējvalstī.
  Komisija paziņo par šo lēmumu attiecīgajai saņēmējvalstij un Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nodomu uz laiku atcelt preferenciālo režīmu attiecībā uz visiem vai dažiem saņēmējvalsts izcelsmes ražojumiem, ja vien attiecīgā saņēmējvalsts līdz minētā laikposma beigām neapņemas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai samērīgā termiņā panāktu atbilstību III pielikuma A daļā minētajām konvencijām.”
  [Gr. 239] |
| --- | --- |

a)

Panta 3. punktā otro teikumu

  3. punktu
  aizstāj ar šādu teikumu

  punktu
  :

„
  3.
     
  Ja Komisija uzskata, ka darba rezultāti pamato pagaidu atcelšanu 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā iemesla dēļ, tā saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto konsultēšanās procedūru nolemj sešus mēnešus kontrolēt un izvērtēt stāvokli attiecīgajā saņēmējvalstī.
  Komisija paziņo par šo lēmumu attiecīgajai saņēmējvalstij un Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nodomu uz laiku atcelt preferenciālo režīmu attiecībā uz visiem vai dažiem saņēmējvalsts izcelsmes ražojumiem, ja vien attiecīgā saņēmējvalsts līdz minētā laikposma beigām neapņemas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai samērīgā termiņā panāktu atbilstību III pielikuma A daļā minētajām konvencijām.”

| b) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Ja Komisija uzskata, ka ir nepieciešama

  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27.a pantu, lai lemtu par
  pagaidu atcelšana, tā lemj saskaņā ar 27. panta 6. punktā minēto procedūru

  atcelšanu
  . Šī panta 3. punktā minētajos gadījumos Komisija rīkojas tur minētā termiņa beigās.”
  [Gr. 240] |
| --- | --- |

b)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja Komisija uzskata, ka ir nepieciešama

  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27.a pantu, lai lemtu par
  pagaidu atcelšana, tā lemj saskaņā ar 27. panta 6. punktā minēto procedūru

  atcelšanu
  . Šī panta 3. punktā minētajos gadījumos Komisija rīkojas tur minētā termiņa beigās.”

| c) | Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Ja Komisija lemj

  pieņem deleģēto aktu
  par pagaidu atcelšanu, šāds lēmums stājas spēkā sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas dienas, ja vien
  deleģētais akts netiek atsaukts vai
  pirms tam netiek nolemts
  deleģēto aktu atcelt tāpēc,
  ka vairs nav spēkā iemesli, kas to pamato.”
  [Gr. 241] |
| --- | --- |

c)

Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ja Komisija lemj

  pieņem deleģēto aktu
  par pagaidu atcelšanu, šāds lēmums stājas spēkā sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas dienas, ja vien
  deleģētais akts netiek atsaukts vai
  pirms tam netiek nolemts
  deleģēto aktu atcelt tāpēc,
  ka vairs nav spēkā iemesli, kas to pamato.”

| 4. | Regulas 20. pantu groza šādi.






  a) | Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Izmeklēšanu pabeidz sešos mēnešos pēc šī panta 2. punktā minētā paziņojuma publicēšanas. Izņēmuma apstākļos Komisija saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto
  konsultēšanās
  procedūru var pagarināt šo termiņu.”
  [Gr. 328] |
| --- | --- | --- |

4.

Regulas 20. pantu groza šādi.

a)

Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Izmeklēšanu pabeidz sešos mēnešos pēc šī panta 2. punktā minētā paziņojuma publicēšanas. Izņēmuma apstākļos Komisija saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto
  konsultēšanās
  procedūru var pagarināt šo termiņu.”

| b) | Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Komisija saskaņā ar 27. panta 6. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem lēmumu viena mēneša laikā. Šāds lēmums stājas spēkā viena mēneša laikā no dienas, kad tas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.” |
| --- | --- |

b)

Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Komisija saskaņā ar 27. panta 6. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem lēmumu viena mēneša laikā. Šāds lēmums stājas spēkā viena mēneša laikā no dienas, kad tas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”

| c) | Panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
  “7.   Ja izņēmuma apstākļi, kas prasa tūlītēju rīcību, izmeklēšanu padara neiespējamu, Komisija saskaņā ar 27. panta 7. punktā minēto procedūru var veikt visus preventīvos

  pagaidu
  pasākumus, kas ir noteikti nepieciešami.


  Ja Komisijas iejaukšanos lūgusi dalībvalsts un ja ir izpildīti 1. punktā paredzētie nosacījumi, Komisija pieņem lēmumu ilgākais piecās darbdienās pēc šāda lūguma saņemšanas.




  Pagaidu pasākumus nepiemēro ilgāk par 200 dienām.




  Ja pagaidu aizsargpasākumus atceļ tāpēc, ka izmeklēšana liecina — šajā pantā paredzētie nosacījumi nav izpildīti, minēto pagaidu pasākumu dēļ iekasētos muitas nodokļus atmaksā automātiski.
  ”
  [Gr. 243] |
| --- | --- |

c)

Panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Ja izņēmuma apstākļi, kas prasa tūlītēju rīcību, izmeklēšanu padara neiespējamu, Komisija saskaņā ar 27. panta 7. punktā minēto procedūru var veikt visus preventīvos

  pagaidu
  pasākumus, kas ir noteikti nepieciešami.

Ja Komisijas iejaukšanos lūgusi dalībvalsts un ja ir izpildīti 1. punktā paredzētie nosacījumi, Komisija pieņem lēmumu ilgākais piecās darbdienās pēc šāda lūguma saņemšanas.

Pagaidu pasākumus nepiemēro ilgāk par 200 dienām.

Ja pagaidu aizsargpasākumus atceļ tāpēc, ka izmeklēšana liecina — šajā pantā paredzētie nosacījumi nav izpildīti, minēto pagaidu pasākumu dēļ iekasētos muitas nodokļus atmaksā automātiski.
  ”

| 5. | Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:
  “21. pants
  Ja Līguma I pielikumā iekļauto produktu imports rada vai var radīt nopietnus Savienības tirgu, jo īpaši viena vai vairāku attālāko reģionu tirgu, vai to regulēšanas mehānismu darbības traucējumus, Komisija saskaņā ar 27. panta 6. punktā

  5. punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var apturēt preferenču režīma piemērošanu attiecīgajiem produktiem pēc tam, kad ir konsultējusies ar attiecīgās kopējā tirgus organizācijas pārvaldības komiteju.”

  [Gr. 329] |
| --- | --- |

5.

Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:

“21. pants

Ja Līguma I pielikumā iekļauto produktu imports rada vai var radīt nopietnus Savienības tirgu, jo īpaši viena vai vairāku attālāko reģionu tirgu, vai to regulēšanas mehānismu darbības traucējumus, Komisija saskaņā ar 27. panta 6. punktā

  5. punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var apturēt preferenču režīma piemērošanu attiecīgajiem produktiem pēc tam, kad ir konsultējusies ar attiecīgās kopējā tirgus organizācijas pārvaldības komiteju.”

[Gr. 329]

| 6. | Svītro

  Regulas
  22. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  „
  2.
     
  Iepriekšējas uzraudzības pasākumus Komisija pieņem saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
  ”

  [Gr. 244] |
| --- | --- |

6.

Svītro

  Regulas
  22. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

„
  2.
     
  Iepriekšējas uzraudzības pasākumus Komisija pieņem saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
  ”

[Gr. 244]

| 6.a | Iekļauj šādu pantu:

  „22.a pants



  1.
     
  Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka 20. pantā paredzētie nosacījumi nav ievēroti, Komisija pieņem lēmumu, ar ko izbeidz izmeklēšanu un procedūru saskaņā ar 27. panta 6. punktā minēto pārbaudes procedūru.




  2.
     
  Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzību 27.c panta nozīmē, Eiropas Parlamentam iesniedz ziņojumu, kurā izklāsta atzinumus un pamatotus secinājumus, kas izdarīti par visiem attiecīgajiem faktiskajiem un juridiskajiem jautājumiem. Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 245] |
| --- | --- |

6.a

„22.a pants

1.
     
  Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka 20. pantā paredzētie nosacījumi nav ievēroti, Komisija pieņem lēmumu, ar ko izbeidz izmeklēšanu un procedūru saskaņā ar 27. panta 6. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.
     
  Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzību 27.c panta nozīmē, Eiropas Parlamentam iesniedz ziņojumu, kurā izklāsta atzinumus un pamatotus secinājumus, kas izdarīti par visiem attiecīgajiem faktiskajiem un juridiskajiem jautājumiem. Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 245]

| 6.b | Regulas 25. panta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  „
  Vajadzības gadījumā Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27.a pantu, lai pieņemtu grozījumus šīs regulas pielikumos:
  ”

  [Gr. 246] |
| --- | --- |

6.b

„
  Vajadzības gadījumā Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27.a pantu, lai pieņemtu grozījumus šīs regulas pielikumos:
  ”

[Gr. 246]

| 7. | Regulas 27. pantā pievieno

  27. pantu aizstāj ar
  šādu 6. un 7 punktu

  pantu
  :
  „27. pants



  1.
     
  Komisijai palīdz Vispārējo preferenču komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.




  5.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.


  6.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  5. pantu.
  7.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  .


  7.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

  [Gr. 247] |
| --- | --- |

7.

Regulas 27. pantā pievieno

  27. pantu aizstāj ar
  šādu 6. un 7 punktu

  pantu
  :

„27. pants

1.
     
  Komisijai palīdz Vispārējo preferenču komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

5.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

6.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  5. pantu.

7.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  .

7.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

[Gr. 247]

| 7.a | Pievieno šādu pantu:

  „27.a pants



  1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.




  2.
     
  Pilnvaras pieņemt 10. panta 2. punktā, 11. panta 7. un 8. punktā, 16. panta 3. punktā, 19. panta 4. un 5. punktā un 25. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (70). Komisija ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģējumu. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.




  3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 10. panta 2. punktā, 11. panta 7. un 8. punktā, 16. panta 3. punktā, 19. panta 4. un 5. punktā un 25. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.




  4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.




  5.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 10. panta 2. punktu, 11. panta 7. un 8. punktu, 16. panta 3. punktu, 19. panta 4. un 5. punktu un 25. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka iebildumus neizteiks. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par četriem mēnešiem.



  [Gr. 330] |
| --- | --- |

7.a

„27.a pants

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 10. panta 2. punktā, 11. panta 7. un 8. punktā, 16. panta 3. punktā, 19. panta 4. un 5. punktā un 25. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (70). Komisija ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģējumu. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 10. panta 2. punktā, 11. panta 7. un 8. punktā, 16. panta 3. punktā, 19. panta 4. un 5. punktā un 25. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 10. panta 2. punktu, 11. panta 7. un 8. punktu, 16. panta 3. punktu, 19. panta 4. un 5. punktu un 25. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka iebildumus neizteiks. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par četriem mēnešiem.

[Gr. 330]

| 7.b | Iekļauj šādu pantu:

  „27.b pants



  1.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstoši 2. punktam. Paziņojot aktu, Eiropas Parlamentam un Padomei izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.




  2.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 27.a panta 5. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija, ievērojot Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojumu par lēmumu izteikt iebildumus, nekavējoties atceļ aktu.
  ”

  [Gr. 249] |
| --- | --- |

7.b

„27.b pants

1.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstoši 2. punktam. Paziņojot aktu, Eiropas Parlamentam un Padomei izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.

2.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 27.a panta 5. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija, ievērojot Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojumu par lēmumu izteikt iebildumus, nekavējoties atceļ aktu.
  ”

[Gr. 249]

| 7.c | Iekļauj šādu pantu:

  „27.c pants



  1.
     
  Saskaņā ar šo regulu saņemto informāciju izmanto tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta.




  2.
     
  Bez informācijas sniedzēja īpašas atļaujas neizpauž nedz konfidenciālu informāciju, nedz arī konfidenciāli sniegtu informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo regulu.




  3.
     
  Katrā lūgumā ievērot konfidencialitāti norādāmi iemesli, kāpēc informācija ir konfidenciāla. Taču, ja informācijas sniedzējs nedz vēlas to darīt publiski pieejamu, nedz arī atļauj to izpaust tiklab kopumā, kā konspektīvi un ja tiek uzskatīts, ka konfidencialitātes pieprasījums nav pamatots, tad attiecīgo informāciju var atstāt bez ievērības.




  4.
     
  Informāciju katrā ziņā uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi iespaidot informācijas sniedzēju vai šādas informācijas avotu.




  5.
     
  Šā panta 1. līdz 4. punkts neliedz Savienības iestādēm atsaukties uz vispār pieejamu informāciju un jo īpaši uz iemesliem, pamatojoties uz kuriem pieņemti lēmumi saskaņā ar šo regulu. Minētās iestādes tomēr ņem vērā attiecīgo fizisko un juridisko personu likumīgās intereses neatklāt noslēpumus, kas saistās ar to uzņēmējdarbību.
  ”

  [Gr. 250] |
| --- | --- |

7.c

„27.c pants

1.
     
  Saskaņā ar šo regulu saņemto informāciju izmanto tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta.

2.
     
  Bez informācijas sniedzēja īpašas atļaujas neizpauž nedz konfidenciālu informāciju, nedz arī konfidenciāli sniegtu informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo regulu.

3.
     
  Katrā lūgumā ievērot konfidencialitāti norādāmi iemesli, kāpēc informācija ir konfidenciāla. Taču, ja informācijas sniedzējs nedz vēlas to darīt publiski pieejamu, nedz arī atļauj to izpaust tiklab kopumā, kā konspektīvi un ja tiek uzskatīts, ka konfidencialitātes pieprasījums nav pamatots, tad attiecīgo informāciju var atstāt bez ievērības.

4.
     
  Informāciju katrā ziņā uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi iespaidot informācijas sniedzēju vai šādas informācijas avotu.

5.
     
  Šā panta 1. līdz 4. punkts neliedz Savienības iestādēm atsaukties uz vispār pieejamu informāciju un jo īpaši uz iemesliem, pamatojoties uz kuriem pieņemti lēmumi saskaņā ar šo regulu. Minētās iestādes tomēr ņem vērā attiecīgo fizisko un juridisko personu likumīgās intereses neatklāt noslēpumus, kas saistās ar to uzņēmējdarbību.
  ”

[Gr. 250]

| 7.d | Iekļauj šādu pantu:

  „27.d pants



  1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj visus 1. panta 2. punktā minētos preferenču režīmus, tostarp informāciju par to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību, tostarp attiecībā uz tirdzniecības šķēršļiem, ievērošana, un sniedz statistikas kopsavilkumu, un atspoguļo to, kā mainījušās tirdzniecības attiecības ar saņēmējvalstīm un teritorijām.




  2.
     
  Vispārējo preferenču komiteja un Eiropas Parlaments, pamatojoties uz ziņojumu, izskata shēmas elementus. Eiropas Parlaments var aicināt Komisiju piedalīties tā kompetentās komitejas ad hoc sanāksmē, lai iepazīstinātu ar jebkuru jautājumu saistībā ar nolīguma īstenošanu un sniegtu attiecīgus paskaidrojumus.




  3.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 251] |
| --- | --- |

7.d

„27.d pants

1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj visus 1. panta 2. punktā minētos preferenču režīmus, tostarp informāciju par to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību, tostarp attiecībā uz tirdzniecības šķēršļiem, ievērošana, un sniedz statistikas kopsavilkumu, un atspoguļo to, kā mainījušās tirdzniecības attiecības ar saņēmējvalstīm un teritorijām.

2.
     
  Vispārējo preferenču komiteja un Eiropas Parlaments, pamatojoties uz ziņojumu, izskata shēmas elementus. Eiropas Parlaments var aicināt Komisiju piedalīties tā kompetentās komitejas ad hoc sanāksmē, lai iepazīstinātu ar jebkuru jautājumu saistībā ar nolīguma īstenošanu un sniegtu attiecīgus paskaidrojumus.

3.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 251]

19.   PADOMES 2009. GADA 11. JŪNIJA REGULA (EK) NR. 597/2009 PAR AIZSARDZĪBU PRET SUBSIDĒTU IMPORTU NO VALSTĪM, KAS NAV EIROPAS KOPIENAS DALĪBVALSTIS
   (71)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 597/2009 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 597/2009 groza šādi.

| -1. | Regulas 16. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (16) | Jāparedz, ka lietas tiktu izbeigtas neatkarīgi no tā, vai ir pieņemti galīgie pasākumi, parasti 11 mēnešos un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 12 mēnešos pēc izmeklēšanas sākuma. Tikai tad, ja dalībvalstis Komisijai norāda, ka tās paredz intensīvas domstarpības lēmumu pieņemšanas procesā un ir nepieciešamība iesniegt īstenošanas akta projektu pārsūdzības komitejai saskaņā ar 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (72), tad Komisijai būtu jābūt iespējai nolemt pagarināt termiņu līdz 13 mēnešiem, taču ne ilgāk. [Gr. 252] |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (16)

Jāparedz, ka lietas tiktu izbeigtas neatkarīgi no tā, vai ir pieņemti galīgie pasākumi, parasti 11 mēnešos un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 12 mēnešos pēc izmeklēšanas sākuma. Tikai tad, ja dalībvalstis Komisijai norāda, ka tās paredz intensīvas domstarpības lēmumu pieņemšanas procesā un ir nepieciešamība iesniegt īstenošanas akta projektu pārsūdzības komitejai saskaņā ar 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (72), tad Komisijai būtu jābūt iespējai nolemt pagarināt termiņu līdz 13 mēnešiem, taču ne ilgāk. [Gr. 252]

| -1.a | Svītro 26. apsvērumu. [Gr. 253] |
| --- | --- |

-1.a

| -1.b | Iekļauj šādu apsvērumu:







  „
  (26a) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt pagaidu un galīgos pasākumus aizsargpasākumu pieņemšanai, piemērot iepriekšējas uzraudzības pasākumus un izbeigt izmeklēšanu bez pasākumu piemērošanas, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.b

„
  (26a)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus par to, kā pieņemt pagaidu un galīgos pasākumus aizsargpasākumu pieņemšanai, piemērot iepriekšējas uzraudzības pasākumus un izbeigt izmeklēšanu bez pasākumu piemērošanas, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.
  ”

[Gr. 254]

| -1.c | Iekļauj šādu apsvērumu:







  „
  (26b) | Pagaidu pasākumu pieņemšanai un izmeklēšanas pārtraukšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās radītu grūti novēršamu kaitējumu, jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.c

„
  (26b)

Pagaidu pasākumu pieņemšanai un izmeklēšanas pārtraukšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās radītu grūti novēršamu kaitējumu, jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 255]

| -1.d | Regulas 10. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  „
  Sūdzību var iesniegt Komisijai vai dalībvalstij, kas to pārsūta Komisijai. Komisija nosūta dalībvalstīm katras saņemtās sūdzības kopiju. Sūdzību uzskata par iesniegtu pirmajā darbdienā pēc tās piegādes Komisijai ar ierakstītu sūtījumu vai pēc tam, kad Komisija ir izsniegusi rakstisku apliecinājumu par saņemšanu. Pirms procedūras sākšanas Komisija informē dalībvalstis un dod tām iespēju paust savu nostāju.
  ”

  [Gr. 256] |
| --- | --- |

-1.d

„
  Sūdzību var iesniegt Komisijai vai dalībvalstij, kas to pārsūta Komisijai. Komisija nosūta dalībvalstīm katras saņemtās sūdzības kopiju. Sūdzību uzskata par iesniegtu pirmajā darbdienā pēc tās piegādes Komisijai ar ierakstītu sūtījumu vai pēc tam, kad Komisija ir izsniegusi rakstisku apliecinājumu par saņemšanu. Pirms procedūras sākšanas Komisija informē dalībvalstis un dod tām iespēju paust savu nostāju.
  ”

[Gr. 256]

| 1. | Regulas 10. panta 11. punktu aizstāj ar šādu:
  “11.   Ja izrādās, ka pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu procedūru sākšanu, Komisija to dara 45 dienu laikā no sūdzības iesniegšanas un publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja iesniegtie pierādījumi ir nepietiekami, 45 dienu laikā pēc sūdzības iesniegšanas Komisijai par to informē sūdzības iesniedzēju.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 10. panta 11. punktu aizstāj ar šādu:

“11.   Ja izrādās, ka pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu procedūru sākšanu, Komisija to dara 45 dienu laikā no sūdzības iesniegšanas un publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja iesniegtie pierādījumi ir nepietiekami, 45 dienu laikā pēc sūdzības iesniegšanas Komisijai par to informē sūdzības iesniedzēju.”

| 2. | Regulas 11. panta 9. punktu aizstāj ar šādu:
  “9.   Procedūrām, kas sāktas, ievērojot 10. panta 11. punktu, izmeklēšanu, ja vien iespējams, pabeidz viena gada

  11 mēnešu
  laikā. Katrā ziņā šādas izmeklēšanas pabeidz 13 mēnešu

  12 mēnešu
  laikā pēc sākšanas saskaņā ar konstatējumiem, kas gūti atbilstīgi 13. pantam attiecībā uz saistībām, vai konstatējumiem, kuri gūti atbilstīgi 15. pantam attiecībā uz galīgo lēmumu. Izņēmuma gadījumos, ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību, Komisija ne vēlāk kā 8 mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākuma var izlemt šo termiņu pagarināt līdz 18 mēnešiem, bet nekādā ziņā vairāk.”

  [Gr. 257] |
| --- | --- |

2.

Regulas 11. panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

“9.   Procedūrām, kas sāktas, ievērojot 10. panta 11. punktu, izmeklēšanu, ja vien iespējams, pabeidz viena gada

  11 mēnešu
  laikā. Katrā ziņā šādas izmeklēšanas pabeidz 13 mēnešu

  12 mēnešu
  laikā pēc sākšanas saskaņā ar konstatējumiem, kas gūti atbilstīgi 13. pantam attiecībā uz saistībām, vai konstatējumiem, kuri gūti atbilstīgi 15. pantam attiecībā uz galīgo lēmumu. Izņēmuma gadījumos, ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību, Komisija ne vēlāk kā 8 mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākuma var izlemt šo termiņu pagarināt līdz 18 mēnešiem, bet nekādā ziņā vairāk.”

[Gr. 257]

| 2.a | Regulas 11. pantā iekļauj šādu punktu:



  "9a.
     
  Ne vēlāk kā 32 nedēļas pēc izmeklēšanas sākšanas Komisija, pamatojoties uz izmeklēšanas rezultātiem, apspriežas ar dalībvalstīm. Šādas apspriešanās procesā dalībvalstis norāda Komisijai, vai tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā saskaņā ar 14. un 15. pantu, lai pieņemtu konkrētus pasākumus, kuru ietekmē varētu būt jāveic Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētā pārsūdzības procedūra. Šādā gadījumā Komisija ne vēlāk kā 8 mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākuma var izlemt pagarināt 9. pantā noteikto termiņu līdz 13 mēnešiem, bet nekādā ziņā ilgāk. Komisija šo lēmumu publisko."



  [Gr. 258] |
| --- | --- |

2.a

"9a.
     
  Ne vēlāk kā 32 nedēļas pēc izmeklēšanas sākšanas Komisija, pamatojoties uz izmeklēšanas rezultātiem, apspriežas ar dalībvalstīm. Šādas apspriešanās procesā dalībvalstis norāda Komisijai, vai tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā saskaņā ar 14. un 15. pantu, lai pieņemtu konkrētus pasākumus, kuru ietekmē varētu būt jāveic Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētā pārsūdzības procedūra. Šādā gadījumā Komisija ne vēlāk kā 8 mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākuma var izlemt pagarināt 9. pantā noteikto termiņu līdz 13 mēnešiem, bet nekādā ziņā ilgāk. Komisija šo lēmumu publisko."

[Gr. 258]

| 3. | Regulas 12. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Pagaidu maksājumus nosaka ne agrāk kā 60 dienas un ne vēlāk kā 9 mēnešus

  8 mēnešu laikā
  no procedūru sākšanas. Izņēmuma gadījumos, ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību,

  Ja dalībvalstis saskaņā ar 11. panta 9.a punktu norāda Komisijai, ka tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā saskaņā ar 14. un 15. pantu, lai pieņemtu konkrētus pasākumus, kuru ietekmē varētu būt jāveic Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētā pārsūdzības procedūra,
  Komisija ne vēlāk kā 8 mēnešus pēc izmeklēšanas sākšanas var nolemt termiņu pagarināt līdz 12 mēnešiem

  9 mēnešiem
  , bet nekādā ziņā vairāk.”
  [Gr. 259] |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas 12. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Pagaidu maksājumus nosaka ne agrāk kā 60 dienas un ne vēlāk kā 9 mēnešus

  8 mēnešu laikā
  no procedūru sākšanas. Izņēmuma gadījumos, ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību,

  Ja dalībvalstis saskaņā ar 11. panta 9.a punktu norāda Komisijai, ka tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā saskaņā ar 14. un 15. pantu, lai pieņemtu konkrētus pasākumus, kuru ietekmē varētu būt jāveic Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētā pārsūdzības procedūra,
  Komisija ne vēlāk kā 8 mēnešus pēc izmeklēšanas sākšanas var nolemt termiņu pagarināt līdz 12 mēnešiem

  9 mēnešiem
  , bet nekādā ziņā vairāk.”

| b) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Komisija pieņem pagaidu pasākumus saskaņā ar 25. panta 3. punktā minēto procedūru.” |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Komisija pieņem pagaidu pasākumus saskaņā ar 25. panta 3. punktā minēto procedūru.”

| c) | Svītro 5. punktu. |
| --- | --- |

c)

Svītro 5. punktu.

| 4. | Regulas 13. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja provizoriski ir konstatēts, ka subsidēšana pastāv un ka tā ir radījusi kaitējumu, Komisija var pieņemt pietiekamas brīvprātīgas saistības, saskaņā ar kurām:






  a) | izcelsmes un/vai eksportētāja valsts piekrīt likvidēt vai ierobežot subsīdiju vai veikt citus pasākumus attiecībā uz tās ietekmi; vai |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Regulas 13. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja provizoriski ir konstatēts, ka subsidēšana pastāv un ka tā ir radījusi kaitējumu, Komisija var pieņemt pietiekamas brīvprātīgas saistības, saskaņā ar kurām:

a)

izcelsmes un/vai eksportētāja valsts piekrīt likvidēt vai ierobežot subsīdiju vai veikt citus pasākumus attiecībā uz tās ietekmi; vai

| b) | vai ikviens eksportētājs apņemas pārskatīt cenas vai pārtraukt eksportu uz konkrēto apgabalu tik ilgi, kamēr par šādu eksportu tiek saņemtas kompensējamas subsīdijas, tā, lai Komisija varētu atzīt, ka subsīdiju kaitīgā ietekme ir likvidēta. |
| --- | --- |

b)

vai ikviens eksportētājs apņemas pārskatīt cenas vai pārtraukt eksportu uz konkrēto apgabalu tik ilgi, kamēr par šādu eksportu tiek saņemtas kompensējamas subsīdijas, tā, lai Komisija varētu atzīt, ka subsīdiju kaitīgā ietekme ir likvidēta.

Šādā gadījumā un tikmēr, kamēr saistības ir spēkā, attiecīgi vai nu pagaidu maksājumi, kurus Komisija noteikusi saskaņā ar 12. panta 3. punktu, vai galīgie maksājumi, kas noteikti saskaņā ar 15. panta 1. punktu, neattiecas uz tāda attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojuši uzņēmumi, kas minēti Komisijas lēmumā, ar kuru tā pieņem saistības, un vēlākos minētā lēmuma grozījumos.

Atbilstīgi šīm saistībām cenu paaugstinājums nav lielāks kā nepieciešams, lai atsvērtu kompensējamo subsīdiju apmēru, un tam jābūt mazākam nekā kompensējamo subsīdiju apmēram, ja šāds paaugstinājums būtu pietiekams Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.”

| b) | Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Ja saistības tiek pieņemtas, izmeklēšanu izbeidz. Komisija izbeidz izmeklēšanu saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto
  izmeklēšanas
  procedūru.
  Priekšsēdētājs var saņemt komitejas atzinumu atbilstoši 15. panta 5. punktā minētajai rakstiskajai procedūrai.
  ”
  [Gr. 260] |
| --- | --- |

b)

Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ja saistības tiek pieņemtas, izmeklēšanu izbeidz. Komisija izbeidz izmeklēšanu saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto
  izmeklēšanas
  procedūru.
  Priekšsēdētājs var saņemt komitejas atzinumu atbilstoši 15. panta 5. punktā minētajai rakstiskajai procedūrai.
  ”

| c) | Panta 9. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “9.   Ja kāda puse neizpilda vai atsauc saistības, vai gadījumā, ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu, tad šo saistību pieņemšanu atsauc pēc vajadzības vai nu ar Komisijas lēmumu, vai ar Komisijas regulu, un piemēro vai nu pagaidu maksājumu, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 12. pantu, vai galīgo maksājumu, kas noteikts saskaņā ar 15. panta 1. punktu, ar nosacījumu, ka attiecīgajam eksportētājam vai eksportētājvalstij un/vai izcelsmes valstij ir bijusi sniegta iespēja izteikt komentārus, izņemot gadījumu, ja saistības ir atsaucis eksportētājs vai attiecīgā valsts.” |
| --- | --- |

c)

Panta 9. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“9.   Ja kāda puse neizpilda vai atsauc saistības, vai gadījumā, ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu, tad šo saistību pieņemšanu atsauc pēc vajadzības vai nu ar Komisijas lēmumu, vai ar Komisijas regulu, un piemēro vai nu pagaidu maksājumu, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 12. pantu, vai galīgo maksājumu, kas noteikts saskaņā ar 15. panta 1. punktu, ar nosacījumu, ka attiecīgajam eksportētājam vai eksportētājvalstij un/vai izcelsmes valstij ir bijusi sniegta iespēja izteikt komentārus, izņemot gadījumu, ja saistības ir atsaucis eksportētājs vai attiecīgā valsts.”

| d) | Panta 10. punktu aizstāj ar šādu:
  “10.   Pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju, ja ir iemesls uzskatīt, ka saistības netiek pildītas, ja tās netiek pildītas vai ir atsauktas, gadījumos ja nav pabeigta izmeklēšana, kuras notika saistību uzņemšanās, saskaņā ar 12. pantu var noteikt pagaidu maksājumu.” |
| --- | --- |

d)

Panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju, ja ir iemesls uzskatīt, ka saistības netiek pildītas, ja tās netiek pildītas vai ir atsauktas, gadījumos ja nav pabeigta izmeklēšana, kuras notika saistību uzņemšanās, saskaņā ar 12. pantu var noteikt pagaidu maksājumu.”

| 5. | Regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja aizsardzības pasākumi nav vajadzīgi, izmeklēšanu vai procedūru izbeidz. Komisija izbeidz izmeklēšanu saskaņā ar 25. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru.
  Priekšsēdētājs var saņemt komitejas atzinumu atbilstoši 25. panta 4.b punktā minētajai rakstiskajai procedūrai.
  ”

  [Gr. 261] |
| --- | --- |

5.

Regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja aizsardzības pasākumi nav vajadzīgi, izmeklēšanu vai procedūru izbeidz. Komisija izbeidz izmeklēšanu saskaņā ar 25. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru.
  Priekšsēdētājs var saņemt komitejas atzinumu atbilstoši 25. panta 4.b punktā minētajai rakstiskajai procedūrai.
  ”

[Gr. 261]

| 6. | Regulas 15. panta 1. punktu groza šādi.






  a) | Pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka saņemtas kompensējamas subsīdijas, kuras nodarījušas kaitējumu, un Savienības interešu dēļ tādēļ vajadzīga iejaukšanās saskaņā ar 31. pantu, Komisija saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru nosaka galīgo kompensācijas maksājumu. Ja spēkā ir pagaidu maksājumi, tad Komisija šo procedūru sāk ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms šādu maksājumu termiņa beigām.” |
| --- | --- | --- |

6.

Regulas 15. panta 1. punktu groza šādi.

a)

Pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka saņemtas kompensējamas subsīdijas, kuras nodarījušas kaitējumu, un Savienības interešu dēļ tādēļ vajadzīga iejaukšanās saskaņā ar 31. pantu, Komisija saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru nosaka galīgo kompensācijas maksājumu. Ja spēkā ir pagaidu maksājumi, tad Komisija šo procedūru sāk ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms šādu maksājumu termiņa beigām.”

| b) | Svītro otro un trešo daļu. |
| --- | --- |

b)

Svītro otro un trešo daļu.

| 7. | Regulas 16. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja ir piemērots pagaidu maksājums un galīgi konstatētie fakti liecina, ka bijušas kompensējamas subsīdijas un kaitējums, Komisija neatkarīgi no tā, vai nosakāms galīgais kompensācijas maksājums, lemj, kāda pagaidu maksājuma daļa galīgi jāiekasē.” |
| --- | --- |

7.

Regulas 16. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja ir piemērots pagaidu maksājums un galīgi konstatētie fakti liecina, ka bijušas kompensējamas subsīdijas un kaitējums, Komisija neatkarīgi no tā, vai nosakāms galīgais kompensācijas maksājums, lemj, kāda pagaidu maksājuma daļa galīgi jāiekasē.”

| 8. | Regulas 20. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Šādu pārskatīšanu sāk pēc tam, kas Savienības ražotājiem ir dota iespēja iesniegt komentārus.” |
| --- | --- |

8.

Regulas 20. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šādu pārskatīšanu sāk pēc tam, kas Savienības ražotājiem ir dota iespēja iesniegt komentārus.”

| 9. | Regulas 21. panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “4.   Komisija lemj, vai un kādā apmērā pieteikums jāapmierina, vai arī tā jebkurā laikā var lemt, ka sāks starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pārskatīšanai piemērojamiem noteikumiem, šādas pārskatīšanas rezultātā iegūto informāciju un konstatējumus izmanto, lai lemtu, vai un kādā mērā maksājumu atmaksāšana ir pamatota.” |
| --- | --- |

9.

Regulas 21. panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“4.   Komisija lemj, vai un kādā apmērā pieteikums jāapmierina, vai arī tā jebkurā laikā var lemt, ka sāks starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pārskatīšanai piemērojamiem noteikumiem, šādas pārskatīšanas rezultātā iegūto informāciju un konstatējumus izmanto, lai lemtu, vai un kādā mērā maksājumu atmaksāšana ir pamatota.”

| 10. | Regulas 22. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Pārskatīšanu saskaņā ar 18. un 19. pantu veic bez kavēšanās un parasti pabeidz 12 mēnešu

  11 mēnešu
  laikā no dienas, kad sākta pārskatīšana. Katrā ziņā pārskatīšanu saskaņā ar 18. un 19. pantu pabeidz 15 mēnešu

  14 mēnešu
  laikā no sākšanas. Izņēmuma gadījumos, ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību,

  Ne vēlāk kā 32 nedēļas pēc izmeklēšanas sākšanas saskaņā ar 11. pantu Komisija, pamatojoties uz izmeklēšanas rezultātiem, apspriežas ar dalībvalstīm. Šādas apspriešanās procesā dalībvalstis norāda Komisijai, vai tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā saskaņā ar 14. un 15. pantu, lai pieņemtu konkrētus pasākumus, kuru ietekmē varētu būt jāveic Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētā pārsūdzības procedūra. Šādā gadījumā
  Komisija ne vēlāk kā 9 mēnešu

  8 mēnešu
  laikā pēc izmeklēšanas sākuma var izlemt šo termiņu pagarināt līdz 18 mēnešiem

  15 mēnešiem
  , bet nekādā ziņā vairāk.
  Komisija šo lēmumu publisko.
  ”
  [Gr. 262] |
| --- | --- | --- |

10.

Regulas 22. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Pārskatīšanu saskaņā ar 18. un 19. pantu veic bez kavēšanās un parasti pabeidz 12 mēnešu

  11 mēnešu
  laikā no dienas, kad sākta pārskatīšana. Katrā ziņā pārskatīšanu saskaņā ar 18. un 19. pantu pabeidz 15 mēnešu

  14 mēnešu
  laikā no sākšanas. Izņēmuma gadījumos, ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību,

  Ne vēlāk kā 32 nedēļas pēc izmeklēšanas sākšanas saskaņā ar 11. pantu Komisija, pamatojoties uz izmeklēšanas rezultātiem, apspriežas ar dalībvalstīm. Šādas apspriešanās procesā dalībvalstis norāda Komisijai, vai tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā saskaņā ar 14. un 15. pantu, lai pieņemtu konkrētus pasākumus, kuru ietekmē varētu būt jāveic Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētā pārsūdzības procedūra. Šādā gadījumā
  Komisija ne vēlāk kā 9 mēnešu

  8 mēnešu
  laikā pēc izmeklēšanas sākuma var izlemt šo termiņu pagarināt līdz 18 mēnešiem

  15 mēnešiem
  , bet nekādā ziņā vairāk.
  Komisija šo lēmumu publisko.
  ”

| b) | Svītro 1. punkta piekto daļu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 1. punkta piekto daļu.

| c) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Pārskatīšanu, ko veic saskaņā ar 18., 19. un 20. pantu, sāk Komisija.
  Pirms procedūras sākšanas Komisija informē dalībvalstis un dod tām iespēju paust savu nostāju.
  ”
  [Gr. 263] |
| --- | --- |

c)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Pārskatīšanu, ko veic saskaņā ar 18., 19. un 20. pantu, sāk Komisija.
  Pirms procedūras sākšanas Komisija informē dalībvalstis un dod tām iespēju paust savu nostāju.
  ”

| 11. | Regulas 23. pantu groza šādi.






  a) | Panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Izmeklēšanu saskaņā ar šo pantu sāk pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts vai jebkuras ieinteresētās puses pieprasījuma, pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem attiecībā uz 1., 2. un 3. punktā izklāstītajiem faktoriem. Izmeklēšanu sāk ar Komisijas regulu, kurā var būt ietverti arī norādījumi, ka muitas iestādes importētās preces reģistrē saskaņā ar 24. panta 5. punktu vai arī pieprasa garantijas.” |
| --- | --- | --- |

11.

Regulas 23. pantu groza šādi.

a)

Panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Izmeklēšanu saskaņā ar šo pantu sāk pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts vai jebkuras ieinteresētās puses pieprasījuma, pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem attiecībā uz 1., 2. un 3. punktā izklāstītajiem faktoriem. Izmeklēšanu sāk ar Komisijas regulu, kurā var būt ietverti arī norādījumi, ka muitas iestādes importētās preces reģistrē saskaņā ar 24. panta 5. punktu vai arī pieprasa garantijas.”

| b) | Panta 4. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Ja galīgi konstatētie fakti pamato pasākumu paplašināšanu, to veic Komisija saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” |
| --- | --- |

b)

Panta 4. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Ja galīgi konstatētie fakti pamato pasākumu paplašināšanu, to veic Komisija saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”

| c) | Panta 6. punkta ceturto daļu aizstāj šādu daļu:
  “Šos atbrīvojumus piešķir ar Komisijas lēmumu, un tie paliek spēkā lēmumā noteiktajā termiņā un saskaņā ar lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem.” |
| --- | --- |

c)

Panta 6. punkta ceturto daļu aizstāj šādu daļu:

“Šos atbrīvojumus piešķir ar Komisijas lēmumu, un tie paliek spēkā lēmumā noteiktajā termiņā un saskaņā ar lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem.”

| 12. | Regulas 24. pantu groza šādi.






  a) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Pasākumus, kas noteikti saskaņā ar šo regulu, Savienības interesēs ar Komisijas lēmumu var atlikt uz deviņiem mēnešiem. Komisija saskaņā ar 25. panta 2. punktā

  25. panta 1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru, var pagarināt minēto procedūru atlikšanas termiņu uz turpmāku termiņu, kas nepārsniedz vienu gadu. [Gr. 264]

  Pasākumus var atlikt tikai gadījumā, ja tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies tādā apmērā, ka nav domājams, ka pasākumu atlikšanas rezultātā atkal radīsies kaitējums, un ar noteikumu, ka Savienības ražošanas nozarei ir bijusi iespēja sniegt komentārus un šie komentāri ir ņemti vērā. Pasākumus jebkura laikā var atjaunot, ja atlikšanas iemesls vairs nepastāv.” |
| --- | --- | --- |

12.

Regulas 24. pantu groza šādi.

a)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Pasākumus, kas noteikti saskaņā ar šo regulu, Savienības interesēs ar Komisijas lēmumu var atlikt uz deviņiem mēnešiem. Komisija saskaņā ar 25. panta 2. punktā

  25. panta 1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru, var pagarināt minēto procedūru atlikšanas termiņu uz turpmāku termiņu, kas nepārsniedz vienu gadu. [Gr. 264]

Pasākumus var atlikt tikai gadījumā, ja tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies tādā apmērā, ka nav domājams, ka pasākumu atlikšanas rezultātā atkal radīsies kaitējums, un ar noteikumu, ka Savienības ražošanas nozarei ir bijusi iespēja sniegt komentārus un šie komentāri ir ņemti vērā. Pasākumus jebkura laikā var atjaunot, ja atlikšanas iemesls vairs nepastāv.”

| b) | Panta 5. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Komisija var dot rīkojumu muitas iestādēm veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu importu tā, lai pēc tam no reģistrēšanas dienas šim importam varētu piemērot pasākumus.” |
| --- | --- |

b)

Panta 5. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Komisija var dot rīkojumu muitas iestādēm veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu importu tā, lai pēc tam no reģistrēšanas dienas šim importam varētu piemērot pasākumus.”

| 13. | Regulas 25. pantu aizstāj ar šādu:
  “25. pants


  Komitejas procedūra

  1.   Komisijai palīdz Antisubsidēšanas komiteja, turpmāk “Komiteja”. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.


  1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. Padomdevēja komiteja viena mēneša laikā pēc iesniegšanas dienas sniedz savu atzinumu. Grozījumus ierosina vēlākais trīs dienas pirms komitejas sanāksmes. [Gr. 265]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  Nr. 182/2011
  5. pantu.
  Pārbaudes komiteja viena mēneša laikā pēc iesniegšanas dienas sniedz savu atzinumu. Grozījumus ierosina vēlākais trīs dienas pirms komitejas sanāksmes. [Gr. 266]

  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 267]

  4.   Ievērojot Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta 5. punktu, ja izmanto rakstisko procedūru, to izbeidz bez rezultātiem, ja priekšsēdētāja noteiktajā termiņā tā nolemj priekšsēdētājs vai pieprasa komitejas locekļu vairākums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 1. punktā.”


  4.a
     
  Ja pārsūdzības komitejai iesniedz īstenošanas akta projektu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantu, tā viena mēneša laikā pēc iesniegšanas dienas sniedz savu atzinumu. Grozījumus ierosina vēlākais trīs dienas pirms komitejas sanāksmes. [Gr. 268]



  4.b
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

  [Gr. 269] |
| --- | --- |

13.

Regulas 25. pantu aizstāj ar šādu:

“25. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Antisubsidēšanas komiteja, turpmāk “Komiteja”. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. Padomdevēja komiteja viena mēneša laikā pēc iesniegšanas dienas sniedz savu atzinumu. Grozījumus ierosina vēlākais trīs dienas pirms komitejas sanāksmes. [Gr. 265]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  Nr. 182/2011
  5. pantu.
  Pārbaudes komiteja viena mēneša laikā pēc iesniegšanas dienas sniedz savu atzinumu. Grozījumus ierosina vēlākais trīs dienas pirms komitejas sanāksmes. [Gr. 266]

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 267]

4.   Ievērojot Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta 5. punktu, ja izmanto rakstisko procedūru, to izbeidz bez rezultātiem, ja priekšsēdētāja noteiktajā termiņā tā nolemj priekšsēdētājs vai pieprasa komitejas locekļu vairākums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 1. punktā.”

4.a
     
  Ja pārsūdzības komitejai iesniedz īstenošanas akta projektu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantu, tā viena mēneša laikā pēc iesniegšanas dienas sniedz savu atzinumu. Grozījumus ierosina vēlākais trīs dienas pirms komitejas sanāksmes. [Gr. 268]

4.b
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

[Gr. 269]

| 14. | Regulas 29. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Bez ziņu sniedzēja īpašas atļaujas Komisija un dalībvalstis vai to ierēdņi neatklāj informāciju, kas saņemta, ievērojot šo regulu, un kuru ziņu sniedzējs lūdz uzskatīt par konfidenciālu. Informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm vai iekšējos dokumentus, ko sagatavojušas Savienības vai dalībvalstu iestādes, neizpauž, izņemot šajā regulā īpaši paredzētus gadījumus.” |
| --- | --- |

14.

Regulas 29. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Bez ziņu sniedzēja īpašas atļaujas Komisija un dalībvalstis vai to ierēdņi neatklāj informāciju, kas saņemta, ievērojot šo regulu, un kuru ziņu sniedzējs lūdz uzskatīt par konfidenciālu. Informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm vai iekšējos dokumentus, ko sagatavojušas Savienības vai dalībvalstu iestādes, neizpauž, izņemot šajā regulā īpaši paredzētus gadījumus.”

| 15. | Regulas 30. pantu groza šādi:






  a) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Galīgo informāciju sniedz rakstiski. To dara, ievērojot prasību par konfidenciālas informācijas aizsardzību, tiklīdz iespējams un parasti ne vēlāk kā mēnesi pirms 14. vai 15. pantā noteikto procedūru sākšanas. Ja Komisija minētajā laikā nevar atklāt konkrētus faktus vai apsvērumus, tad tos atklāj pēc tam, tiklīdz tas iespējams.
  Informācijas atklāšana neskar turpmākus iespējamus Komisijas lēmumus, bet, ja šādi lēmumi pamatojas uz atšķirīgiem faktiem vai apsvērumiem, tos atklāj, tiklīdz tas iespējams.” |
| --- | --- | --- |

15.

Regulas 30. pantu groza šādi:

a)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Galīgo informāciju sniedz rakstiski. To dara, ievērojot prasību par konfidenciālas informācijas aizsardzību, tiklīdz iespējams un parasti ne vēlāk kā mēnesi pirms 14. vai 15. pantā noteikto procedūru sākšanas. Ja Komisija minētajā laikā nevar atklāt konkrētus faktus vai apsvērumus, tad tos atklāj pēc tam, tiklīdz tas iespējams.

Informācijas atklāšana neskar turpmākus iespējamus Komisijas lēmumus, bet, ja šādi lēmumi pamatojas uz atšķirīgiem faktiem vai apsvērumiem, tos atklāj, tiklīdz tas iespējams.”

| b) | Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Komentārus, kas sniegti pēc galīgās informācijas atklāšanas, ņem vērā tikai tad, ja tos saņem termiņā, ko katru reizi atsevišķi nosaka Komisija un kas ir vismaz 10 dienas, pienācīgi ņemot vērā lietas steidzamību. Ja galīgā informācijas jau atklāta, var noteikt īsāku termiņu.” |
| --- | --- |

b)

Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Komentārus, kas sniegti pēc galīgās informācijas atklāšanas, ņem vērā tikai tad, ja tos saņem termiņā, ko katru reizi atsevišķi nosaka Komisija un kas ir vismaz 10 dienas, pienācīgi ņemot vērā lietas steidzamību. Ja galīgā informācijas jau atklāta, var noteikt īsāku termiņu.”

| 16. | Regulas 31. pantu groza šādi.






  a) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Personas, kuras ir rīkojušās saskaņā ar 2. punktu, var sniegt komentārus par ikviena pagaidu maksājuma piemērošanu. Komentāri tiek saņemti 15 dienu laikā no šādu pasākumu piemērošanas, ja tie jāņem vērā un ja tos vai to attiecīgos kopsavilkumus dara pieejamus citām personām, kurām ir tiesības atbildēt uz šādiem komentāriem.” |
| --- | --- | --- |

16.

Regulas 31. pantu groza šādi.

a)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Personas, kuras ir rīkojušās saskaņā ar 2. punktu, var sniegt komentārus par ikviena pagaidu maksājuma piemērošanu. Komentāri tiek saņemti 15 dienu laikā no šādu pasākumu piemērošanas, ja tie jāņem vērā un ja tos vai to attiecīgos kopsavilkumus dara pieejamus citām personām, kurām ir tiesības atbildēt uz šādiem komentāriem.”

| b) | Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Komisija pārbauda pienācīgi iesniegto informāciju un to, ciktāl tā ir reprezentatīva, un šādas analīzes rezultātus kopā ar atzinumu pēc būtības nodod komitejai.” |
| --- | --- |

b)

Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Komisija pārbauda pienācīgi iesniegto informāciju un to, ciktāl tā ir reprezentatīva, un šādas analīzes rezultātus kopā ar atzinumu pēc būtības nodod komitejai.”

| c) | Panta 6. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
  “Šādu informāciju dara pieejamu tiktāl, cik tas iespējams, un neskarot turpmākos Komisijas lēmumus.” |
| --- | --- |

c)

Panta 6. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Šādu informāciju dara pieejamu tiktāl, cik tas iespējams, un neskarot turpmākos Komisijas lēmumus.”

| 16.a | Iekļauj šādu pantu:

  „33.a pants


  Ziņojums



  1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, iepriekšēju uzraudzības pasākumu piemērošanu, izmeklēšanas izbeigšanu bez pasākumu noteikšanas, pārskatīšanu un pārbaužu apmeklējumu piemērošanu un par to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana.




  2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju apmeklēt tā atbildīgās komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu jebkādus jautājumus saistībā ar regulas īstenošanu.




  3.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 270] |
| --- | --- |

16.a

„33.a pants

Ziņojums

1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, iepriekšēju uzraudzības pasākumu piemērošanu, izmeklēšanas izbeigšanu bez pasākumu noteikšanas, pārskatīšanu un pārbaužu apmeklējumu piemērošanu un par to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana.

2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju apmeklēt tā atbildīgās komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu jebkādus jautājumus saistībā ar regulas īstenošanu.

3.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 270]

20.   PADOMES 2009. GADA 26. FEBRUĀRA REGULA (EK) NR. 260/2009 PAR KOPĒJIEM IMPORTA NOTEIKUMIEM
   (73)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 260/2009 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 260/2009 groza šādi.

| -1. | Regulas 11. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (11) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus, lai varētu pieņemt pagaidu un galīgos aizsargpasākumus un noteikt iepriekšējas uzraudzības pasākumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (74). |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (11)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus, lai varētu pieņemt pagaidu un galīgos aizsargpasākumus un noteikt iepriekšējas uzraudzības pasākumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (74).

[Gr. 271]

| -1a. | Iekļauj šādu apsvērumu:







  „
  (11a) | Uzraudzības un pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsargpasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās radītu grūti novēršamu kaitējumu, būtu jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1a.

„
  (11a)

Uzraudzības un pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsargpasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās radītu grūti novēršamu kaitējumu, būtu jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 272]

| 1. | Svītro3. pantu. |
| --- | --- |

1.

Svītro3. pantu.

| 2. | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:
  “4. pants
  1.   Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, turpmāk “Komiteja”. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.


  1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 273]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 274]



  3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 275]

  4.   Ievērojot Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta 5. punktu, ja izmanto rakstisko procedūru, to izbeidz bez rezultātiem, ja priekšsēdētāja noteiktajā termiņā tā nolemj priekšsēdētājs vai pieprasa komitejas locekļu vairākums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 1. punktā.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

1.   Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, turpmāk “Komiteja”. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 273]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 274]

3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 275]

4.   Ievērojot Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta 5. punktu, ja izmanto rakstisko procedūru, to izbeidz bez rezultātiem, ja priekšsēdētāja noteiktajā termiņā tā nolemj priekšsēdētājs vai pieprasa komitejas locekļu vairākums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 1. punktā.”

| 3. | Regulas 6. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Ja Komisijai ir skaidrs, ka pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu, Komisija sāk izmeklēšanu mēneša laikā pēc tam, kad no dalībvalsts saņemta informācija, un publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.” |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas 6. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Ja Komisijai ir skaidrs, ka pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu, Komisija sāk izmeklēšanu mēneša laikā pēc tam, kad no dalībvalsts saņemta informācija, un publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”

| b) | Panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Komisija tiecas iegūt visu informāciju, ko tā atzīst par vajadzīgu, un, ja uzskata to par lietderīgu, cenšas pārbaudīt šo informāciju, vēršoties pie importētājiem, tirgotājiem, aģentiem, ražotājiem, tirdzniecības apvienībām un organizācijām.” |
| --- | --- |

b)

Panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Komisija tiecas iegūt visu informāciju, ko tā atzīst par vajadzīgu, un, ja uzskata to par lietderīgu, cenšas pārbaudīt šo informāciju, vēršoties pie importētājiem, tirgotājiem, aģentiem, ražotājiem, tirdzniecības apvienībām un organizācijām.”

| c) | Panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
  “7.   Ja Komisijai rodas iespaids, ka trūkst pierādījumu, kas pamatotu izmeklēšanu, tā mēneša laikā pēc tam, kad no dalībvalstīm saņemta informācija, par savu lēmumu informē dalībvalstis.” |
| --- | --- |

c)

Panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Ja Komisijai rodas iespaids, ka trūkst pierādījumu, kas pamatotu izmeklēšanu, tā mēneša laikā pēc tam, kad no dalībvalstīm saņemta informācija, par savu lēmumu informē dalībvalstis.”

| 4. | Regulas 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja Komisija deviņu mēnešu laikā no izmeklēšanas sākuma atzīst, ka nav vajadzīgi Savienības uzraudzības pasākumi vai aizsardzības pasākumi, izmeklēšanu viena mēneša laikā pārtrauc.” |
| --- | --- |

4.

Regulas 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja Komisija deviņu mēnešu laikā no izmeklēšanas sākuma atzīst, ka nav vajadzīgi Savienības uzraudzības pasākumi vai aizsardzības pasākumi, izmeklēšanu viena mēneša laikā pārtrauc.”

| 5. | Regulas 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ne Komisija, ne dalībvalstis, ne to amatpersonas bez informācijas sniedzēja īpašas atļaujas neizpauž nedz konfidenciālu informāciju, ko tās saņēmušas atbilstīgi šai regulai, nedz arī konfidenciāli sniegtu informāciju.” |
| --- | --- |

5.

Regulas 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ne Komisija, ne dalībvalstis, ne to amatpersonas bez informācijas sniedzēja īpašas atļaujas neizpauž nedz konfidenciālu informāciju, ko tās saņēmušas atbilstīgi šai regulai, nedz arī konfidenciāli sniegtu informāciju.”

| 6. | Regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Lēmumu sākt uzraudzību
  ar īstenošanas aktiem
  pieņem Komisija saskaņā ar 16. panta 6. punktā paredzēto

  4. panta 1.a punktā minēto konsultēšanās
  procedūru.”

  [Gr. 276] |
| --- | --- |

6.

Regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Lēmumu sākt uzraudzību
  ar īstenošanas aktiem
  pieņem Komisija saskaņā ar 16. panta 6. punktā paredzēto

  4. panta 1.a punktā minēto konsultēšanās
  procedūru.”

[Gr. 276]

| 7. | Regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:
  “13. pants
  Ja uz ražojumu importu neattiecas iepriekšēja Savienības uzraudzība, Komisija saskaņā ar 18. pantu var ieviest importa uzraudzību vienā vai vairākos Savienības reģionos.” |
| --- | --- |

7.

Regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:

“13. pants

Ja uz ražojumu importu neattiecas iepriekšēja Savienības uzraudzība, Komisija saskaņā ar 18. pantu var ieviest importa uzraudzību vienā vai vairākos Savienības reģionos.”

| 8. | Regulas 16. panta 6. un 7. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Ja Komisijas iejaukšanos lūgusi dalībvalsts, Komisija saskaņā ar 4. panta 2. punktā

  3. punktā
  minēto procedūru pieņem lēmumu ilgākais piecās darba dienās pēc šāda lūguma saņemšanas. Steidzamos gadījumos piemēro 4. panta 3. punktu.”

  [Gr. 277] |
| --- | --- |

8.

Regulas 16. panta 6. un 7. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Ja Komisijas iejaukšanos lūgusi dalībvalsts, Komisija saskaņā ar 4. panta 2. punktā

  3. punktā
  minēto procedūru pieņem lēmumu ilgākais piecās darba dienās pēc šāda lūguma saņemšanas. Steidzamos gadījumos piemēro 4. panta 3. punktu.”

[Gr. 277]

| 9. | Regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:
  “17. pants
  Ja nepieciešams Savienības interesēs, Komisija saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru var pieņemt piemērotus pasākumus, īstenojot tiesību aktus, kuri neizraisa nekādas būtiskas izmaiņas, lai Savienība vai visas dalībvalstis varētu starptautiskā līmenī īstenot savas tiesības un pildīt pienākumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz patēriņa preču tirdzniecību.
  Piemēro 16. panta 2. līdz 5. punktu.” |
| --- | --- |

9.

Regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:

“17. pants

Ja nepieciešams Savienības interesēs, Komisija saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru var pieņemt piemērotus pasākumus, īstenojot tiesību aktus, kuri neizraisa nekādas būtiskas izmaiņas, lai Savienība vai visas dalībvalstis varētu starptautiskā līmenī īstenot savas tiesības un pildīt pienākumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz patēriņa preču tirdzniecību.

Piemēro 16. panta 2. līdz 5. punktu.”

| 10. | Regulas 21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja Komisija atzīst, ka jāatceļ vai jāgroza kāds 11., 13., 16., 17. un 18. pantā minētais uzraudzības pasākums vai aizsardzības pasākums, tā saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru atceļ vai groza pasākumus.” |
| --- | --- |

10.

Regulas 21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja Komisija atzīst, ka jāatceļ vai jāgroza kāds 11., 13., 16., 17. un 18. pantā minētais uzraudzības pasākums vai aizsardzības pasākums, tā saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru atceļ vai groza pasākumus.”

| 11. | Regulas 23. pantu aizstāj ar šādu:
  “23. pants
  Ja nepieciešams Savienības interesēs, Komisija saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru var pieņemt piemērotus pasākumus
  , īstenojot tiesību aktus, kuri neizraisa nekādas būtiskas izmaiņas,
  lai Savienība vai visas dalībvalstis varētu starptautiskā līmenī īstenot savas tiesības un pildīt pienākumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz patēriņa preču tirdzniecību.”

  [Gr. 278] |
| --- | --- |

11.

Regulas 23. pantu aizstāj ar šādu:

“23. pants

Ja nepieciešams Savienības interesēs, Komisija saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru var pieņemt piemērotus pasākumus
  , īstenojot tiesību aktus, kuri neizraisa nekādas būtiskas izmaiņas,
  lai Savienība vai visas dalībvalstis varētu starptautiskā līmenī īstenot savas tiesības un pildīt pienākumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz patēriņa preču tirdzniecību.”

[Gr. 278]

| 11.a | Iekļauj šādu pantu:

  „23.a pants



  1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, iepriekšējas uzraudzības pasākumiem, reģionālo uzraudzību un aizsargpasākumiem, izmeklēšanas pārtraukšanu bez pasākumu noteikšanas un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana.




  2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju apmeklēt tā atbildīgās komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu jebkādus jautājumus saistībā ar regulas īstenošanu.




  3.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 279] |
| --- | --- |

11.a

„23.a pants

1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, iepriekšējas uzraudzības pasākumiem, reģionālo uzraudzību un aizsargpasākumiem, izmeklēšanas pārtraukšanu bez pasākumu noteikšanas un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana.

2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju apmeklēt tā atbildīgās komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu jebkādus jautājumus saistībā ar regulas īstenošanu.

3.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 279]

21.   PADOMES 2009. GADA 7. JŪLIJA REGULA (EK) NR. 625/2009 PAR KOPĒJIEM NOTEIKUMIEM IMPORTAM NO DAŽĀM TREŠĀM VALSTĪM
   (75)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 625/2009 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 625/2009 groza šādi.

| -1. | Regulas 10. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (10) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus, lai varētu pieņemt pagaidu un galīgos aizsargpasākumus un lai varētu noteikt iepriekšējas uzraudzības pasākumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (76). |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (10)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus, lai varētu pieņemt pagaidu un galīgos aizsargpasākumus un lai varētu noteikt iepriekšējas uzraudzības pasākumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (76).

[Gr. 280]

| -1.a | Iekļauj šādu apsvērumu:







  „
  (10a) | Uzraudzības un pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsargpasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti novēršamu kaitējumu, jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.a

„
  (10a)

Uzraudzības un pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsargpasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti novēršamu kaitējumu, jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 281]

| 1. | Svītro 3. pantu. |
| --- | --- |

1.

Svītro 3. pantu.

| 2. | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:
  “4. pants
  1.   Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, turpmāk “Komiteja”, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (77). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.


  1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 282]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 283]



  3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 284]

  4.   Ievērojot Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta 5. punktu, ja izmanto rakstisko procedūru, to izbeidz bez rezultātiem, ja priekšsēdētāja noteiktajā termiņā tā nolemj priekšsēdētājs vai pieprasa komitejas locekļu vairākums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

2.

Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

1.   Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, turpmāk “Komiteja”, kas izveidota ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (77). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. [Gr. 282]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 283]

3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums. [Gr. 284]

4.   Ievērojot Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta 5. punktu, ja izmanto rakstisko procedūru, to izbeidz bez rezultātiem, ja priekšsēdētāja noteiktajā termiņā tā nolemj priekšsēdētājs vai pieprasa komitejas locekļu vairākums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 1. punktā.

| 3. | Regulas 5. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Ja Komisijai ir skaidrs, ka pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanu, Komisija sāk izmeklēšanu mēneša laikā pēc tam, kad no dalībvalsts saņemta informācija, un publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.” |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas 5. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Ja Komisijai ir skaidrs, ka pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanu, Komisija sāk izmeklēšanu mēneša laikā pēc tam, kad no dalībvalsts saņemta informācija, un publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”

| b) | Panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Komisija tiecas iegūt visu informāciju, ko tā atzīst par vajadzīgu, un, ja uzskata to par lietderīgu, cenšas pārbaudīt šo informāciju, vēršoties pie importētājiem, tirgotājiem, aģentiem, ražotājiem, tirdzniecības apvienībām un organizācijām.” |
| --- | --- |

b)

Panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Komisija tiecas iegūt visu informāciju, ko tā atzīst par vajadzīgu, un, ja uzskata to par lietderīgu, cenšas pārbaudīt šo informāciju, vēršoties pie importētājiem, tirgotājiem, aģentiem, ražotājiem, tirdzniecības apvienībām un organizācijām.”

| c) | Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Ja Komisijai rodas iespaids, ka trūkst pierādījumu, kas pamatotu izmeklēšanu, tā mēneša laikā pēc tam, kad no dalībvalstīm saņemta informācija, par savu lēmumu informē dalībvalstis.” |
| --- | --- |

c)

Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Ja Komisijai rodas iespaids, ka trūkst pierādījumu, kas pamatotu izmeklēšanu, tā mēneša laikā pēc tam, kad no dalībvalstīm saņemta informācija, par savu lēmumu informē dalībvalstis.”

| 4. | Regulas 6. panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Ja Komisija deviņu mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākuma atzīst, ka nav vajadzīgi Savienības uzraudzības pasākumi vai aizsardzības pasākumi, izmeklēšanu izbeidz.” |
| --- | --- |

4.

Regulas 6. panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Ja Komisija deviņu mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākuma atzīst, ka nav vajadzīgi Savienības uzraudzības pasākumi vai aizsardzības pasākumi, izmeklēšanu izbeidz.”

| 5. | Regulas 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Komisija, dalībvalstis un to amatpersonas bez informācijas sniedzēja īpašas atļaujas neizpauž nedz konfidenciālu informāciju, ko tās saņēmušas atbilstīgi šai regulai, nedz arī konfidenciāli sniegtu informāciju.” |
| --- | --- |

5.

Regulas 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Komisija, dalībvalstis un to amatpersonas bez informācijas sniedzēja īpašas atļaujas neizpauž nedz konfidenciālu informāciju, ko tās saņēmušas atbilstīgi šai regulai, nedz arī konfidenciāli sniegtu informāciju.”

| 5.a | Regulas 9. pantā iekļauj šādu punktu:

  „
  1.a
     
  Šā panta 1. punktā minēto lēmumu pieņem Komisija saskaņā ar 4. panta 1.a punktā minēto konsultēšanās procedūru.
  ”

  [Gr. 285] |
| --- | --- |

5.a

„
  1.a
     
  Šā panta 1. punktā minēto lēmumu pieņem Komisija saskaņā ar 4. panta 1.a punktā minēto konsultēšanās procedūru.
  ”

[Gr. 285]

| 5.b | Regulas 11. panta otro ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:







  „— | uz minētā dokumenta izsniegšanu attiecināt konkrētus nosacījumus un kā ārkārtas pasākumu paredzēt atcelšanas klauzulu.
  ” |
| --- | --- | --- |

5.b

„—

uz minētā dokumenta izsniegšanu attiecināt konkrētus nosacījumus un kā ārkārtas pasākumu paredzēt atcelšanas klauzulu.
  ”

[Gr. 286]

| 6. | Regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:
  “12. pants
  Ja uz ražojumu importu neattiecas iepriekšēja Savienības uzraudzība, Komisija
  ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 4. panta 1.a punktā minēto konsultēšanās procedūru un
  saskaņā ar 17. pantu var ieviest importa uzraudzību vienā vai vairākos Savienības reģionos.”

  [Gr. 287] |
| --- | --- |

6.

Regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:

“12. pants

Ja uz ražojumu importu neattiecas iepriekšēja Savienības uzraudzība, Komisija
  ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 4. panta 1.a punktā minēto konsultēšanās procedūru un
  saskaņā ar 17. pantu var ieviest importa uzraudzību vienā vai vairākos Savienības reģionos.”

[Gr. 287]

| 7. | Regulas 15. pantu groza šādi.






  a) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “Pieņemtos pasākumus tūlīt dara zināmus dalībvalstīm, un tie stājas spēkā nekavējoties.” |
| --- | --- | --- |

7.

Regulas 15. pantu groza šādi.

a)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“Pieņemtos pasākumus tūlīt dara zināmus dalībvalstīm, un tie stājas spēkā nekavējoties.”

| b) | Panta 4., 5. un 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Ja Komisijas iejaukšanos lūgusi dalībvalsts, Komisija saskaņā ar 4. panta 2. punktā

  4. panta 3. punktā
  minēto procedūru pieņem lēmumu ilgākais piecās darba dienās pēc šāda lūguma saņemšanas. Steidzamos gadījumos piemēro 4. panta 3. punktu.”
  [Gr. 288] |
| --- | --- |

b)

Panta 4., 5. un 6. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja Komisijas iejaukšanos lūgusi dalībvalsts, Komisija saskaņā ar 4. panta 2. punktā

  4. panta 3. punktā
  minēto procedūru pieņem lēmumu ilgākais piecās darba dienās pēc šāda lūguma saņemšanas. Steidzamos gadījumos piemēro 4. panta 3. punktu.”

| 8. | Regulas 16. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Komisija jo īpaši 15. panta 1. punktā minētajā situācijā var pieņemt piemērotus pasākumus

  aizsargpasākumus
  saskaņā 4. panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru.”

  [Gr. 289] |
| --- | --- |

8.

Regulas 16. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija jo īpaši 15. panta 1. punktā minētajā situācijā var pieņemt piemērotus pasākumus

  aizsargpasākumus
  saskaņā 4. panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru.”

[Gr. 289]

| 8.a | Regulas 18. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  „
  1.
     
  Ja darbojas kāds uzraudzības pasākums vai aizsargpasākums, ko piemēro saskaņā ar IV un V nodaļu, Komitejā vai nu pēc kādas dalībvalsts lūguma, vai pēc Komisijas iniciatīvas rīko 4. panta 1. punktā paredzētās konsultācijas. Šādu konsultāciju mērķis ir:
  ”

  [Gr. 290] |
| --- | --- |

8.a

„
  1.
     
  Ja darbojas kāds uzraudzības pasākums vai aizsargpasākums, ko piemēro saskaņā ar IV un V nodaļu, Komitejā vai nu pēc kādas dalībvalsts lūguma, vai pēc Komisijas iniciatīvas rīko 4. panta 1. punktā paredzētās konsultācijas. Šādu konsultāciju mērķis ir:
  ”

[Gr. 290]

| 9. | Regulas 18. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja Komisija atzīst, ka jāatceļ vai jāgroza kāds IV un V nodaļā minētais uzraudzības pasākums vai aizsardzības pasākums, tā atceļ vai groza pasākumus.” |
| --- | --- |

9.

Regulas 18. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja Komisija atzīst, ka jāatceļ vai jāgroza kāds IV un V nodaļā minētais uzraudzības pasākums vai aizsardzības pasākums, tā atceļ vai groza pasākumus.”

| 9.a | Iekļauj šādu pantu:

  „19.a pants



  1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, iepriekšējas uzraudzības pasākumiem, reģionālo uzraudzību un aizsargpasākumiem un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana.




  2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju apmeklēt tā atbildīgās komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu jebkādus jautājumus saistībā ar regulas īstenošanu.




  3.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 291] |
| --- | --- |

9.a

„19.a pants

1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, iepriekšējas uzraudzības pasākumiem, reģionālo uzraudzību un aizsargpasākumiem un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana.

2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju apmeklēt tā atbildīgās komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu jebkādus jautājumus saistībā ar regulas īstenošanu.

3.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 291]

22.   PADOMES 2009. GADA 19. OKTOBRA REGULA (EK) NR. 1061/2009, AR KO NOSAKA KOPĪGUS EKSPORTA NOTEIKUMUS
   (78)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1061/2009 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 1061/2009 groza šādi.

| -1. | Iekļauj šādu apsvērumu:







  „
  (11a) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus, lai varētu pieņemt aizsargpasākumus, ar kuriem novērš kritiskas situācijas veidošanos būtisku produktu trūkuma dēļ vai arī labo šādu situāciju un ar kuriem kāda produkta eksportam paredz eksporta atļaujas saņemšanu, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (79). |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (11a)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus, lai varētu pieņemt aizsargpasākumus, ar kuriem novērš kritiskas situācijas veidošanos būtisku produktu trūkuma dēļ vai arī labo šādu situāciju un ar kuriem kāda produkta eksportam paredz eksporta atļaujas saņemšanu, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (79).

[Gr. 292]

| 1. | Svītro 3. pantu. |
| --- | --- |

1.

Svītro 3. pantu.

| 2. | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “4. pants
  1.   Komisijai palīdz Kopīgu eksporta noteikumu komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.”


  3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

  [Gr. 293] |
| --- | --- |

2.

Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“4. pants

1.   Komisijai palīdz Kopīgu eksporta noteikumu komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.”

3.a
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

[Gr. 293]

| 3. | Regulas 6. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Lai novērstu kritisku stāvokli sakarā ar pirmās nepieciešamības preču deficītu vai izlabotu šādu stāvokli un ja Savienības interesēs ir tūlītēja rīcība, Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas un ņemot vērā ražojumu raksturu un citas īpašas attiecīgā darījuma iezīmes, var uz kāda ražojuma eksportu attiecināt tādas eksporta atļaujas uzrādīšanas prasību, kuras piešķiršanu reglamentē noteikumi un ierobežojumi, kurus Komisija nosaka saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 4. panta 3. punktu.” |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas 6. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Lai novērstu kritisku stāvokli sakarā ar pirmās nepieciešamības preču deficītu vai izlabotu šādu stāvokli un ja Savienības interesēs ir tūlītēja rīcība, Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas un ņemot vērā ražojumu raksturu un citas īpašas attiecīgā darījuma iezīmes, var uz kāda ražojuma eksportu attiecināt tādas eksporta atļaujas uzrādīšanas prasību, kuras piešķiršanu reglamentē noteikumi un ierobežojumi, kurus Komisija nosaka saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Steidzamos gadījumos piemēro 4. panta 3. punktu.”

| aa) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:


  „
  2.
     
  Eiropas Parlaments, Padome un dalībvalstis tiek informētas par veiktajiem pasākumiem. Šādi pasākumi stājas spēkā tūlīt.
  ”
  [Gr. 294] |
| --- | --- |

aa)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

„
  2.
     
  Eiropas Parlaments, Padome un dalībvalstis tiek informētas par veiktajiem pasākumiem. Šādi pasākumi stājas spēkā tūlīt.
  ”

| b) | Svītro 4. punkta otro teikumu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 4. punkta otro teikumu.

| c) | Panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Ja Komisija ir rīkojusies saskaņā ar šī panta 1. punktu, tā 12 darba dienu laikā pēc tam, kad stājies spēkā tās pieņemtais pasākums, lemj, vai pieņemt 7. pantā paredzētos attiecīgos pasākumus. Ja 6 nedēļu laikā pēc pasākuma stāšanās spēkā nav pieņemti pasākumi, attiecīgais pasākums tiek uzskatīts par atceltu.” |
| --- | --- |

c)

Panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ja Komisija ir rīkojusies saskaņā ar šī panta 1. punktu, tā 12 darba dienu laikā pēc tam, kad stājies spēkā tās pieņemtais pasākums, lemj, vai pieņemt 7. pantā paredzētos attiecīgos pasākumus. Ja 6 nedēļu laikā pēc pasākuma stāšanās spēkā nav pieņemti pasākumi, attiecīgais pasākums tiek uzskatīts par atceltu.”

| 4. | Regulas 7. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “Ja nepieciešams Savienības interesēs, Komisija saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru var pieņemt attiecīgus pasākumus:” |
| --- | --- |

4.

Regulas 7. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Ja nepieciešams Savienības interesēs, Komisija saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru var pieņemt attiecīgus pasākumus:”

| 5. | Regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja Komisija uzskata, ka jāatceļ vai jāgroza kāds 6. vai 7. pantā paredzētais pasākums, tā rīkojas saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” |
| --- | --- |

5.

Regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja Komisija uzskata, ka jāatceļ vai jāgroza kāds 6. vai 7. pantā paredzētais pasākums, tā rīkojas saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”

| 5.a | Regulas 9. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  „
  Kamēr Eiropas Parlaments un Padome nav pieņēmuši attiecīgus pasākumus atbilstoši starptautiskajām saistībām, kuras uzņēmusies Savienība vai visas dalībvalstis, dalībvalstīm attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajiem izstrādājumiem, neskarot noteikumus, ko Savienība pieņēmusi šajā jomā, ir ļauts īstenot ārkārtas sadales sistēmu, ar kuru ievieš sadales saistības vis–á–vis trešām valstīm un kura paredzēta starptautiskajās saistībās, kas noslēgtas pirms šīs regulas stāšanās spēkā.
  ”

  [Gr. 295] |
| --- | --- |

5.a

„
  Kamēr Eiropas Parlaments un Padome nav pieņēmuši attiecīgus pasākumus atbilstoši starptautiskajām saistībām, kuras uzņēmusies Savienība vai visas dalībvalstis, dalībvalstīm attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajiem izstrādājumiem, neskarot noteikumus, ko Savienība pieņēmusi šajā jomā, ir ļauts īstenot ārkārtas sadales sistēmu, ar kuru ievieš sadales saistības vis–á–vis trešām valstīm un kura paredzēta starptautiskajās saistībās, kas noslēgtas pirms šīs regulas stāšanās spēkā.
  ”

[Gr. 295]

| 5.b | Iekļauj šādu pantu:

  „9.a pants



  1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par aizsargpasākumu piemērošanu un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga šīs regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana.




  2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju apmeklēt tā atbildīgās komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu jebkādus jautājumus saistībā ar šīs regulas īstenošanu.




  3.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 296] |
| --- | --- |

5.b

„9.a pants

1.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par aizsargpasākumu piemērošanu un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga šīs regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana.

2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju apmeklēt tā atbildīgās komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu jebkādus jautājumus saistībā ar šīs regulas īstenošanu.

3.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 296]

23.
     
  PADOMES 2009. GADA 30. NOVEMBRA REGULA (EK) NR. 1215/2009, AR KO IEVIEŠ ĀRKĀRTAS TIRDZNIECĪBAS PASĀKUMUS TĀM VALSTĪM UN TERITORIJĀM, KAS PIEDALĀS VAI IR SAISTĪTAS AR EIROPAS SAVIENĪBAS ASOCIĀCIJAS UN STABILIZĀCIJAS PROCESU

   (80)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1215/2009 Komisija jāpilnvaro pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes [xx/yy/2011] Regulu (ES) Nr. [xxxx/2011], ar ko nosaka normas un vispārīgos principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu (81).

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 1215/2009 groza šādi.

| 1. | Regulas 2. pantu groza šādi:







  a) | svītro 2. punkta otro daļu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

svītro 2. punkta otro daļu;

| b) | pievieno šādu 3. punktu:


  “3.   Ja 1. vai 2. punkts netiek ievērots, saskaņā ar 8.a panta 2. punktā minēto procedūru var pilnībā vai daļēji atlikt ar šo regulu valstij piešķirtās priekšrocības.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu 3. punktu:

“3.   Ja 1. vai 2. punkts netiek ievērots, saskaņā ar 8.a panta 2. punktā minēto procedūru var pilnībā vai daļēji atlikt ar šo regulu valstij piešķirtās priekšrocības.”

| 2. | Iekļauj šādu 8.a pantu:

  “8.a pants


  Komiteja


  1.   Regulas 2. un 10. panta vajadzībām Komisijai palīdz Rietumbalkānu īstenošanas komiteja. Šī ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011] nozīmē.


  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011] [5.] pantu.” |
| --- | --- |

2.

“8.a pants

Komiteja

1.   Regulas 2. un 10. panta vajadzībām Komisijai palīdz Rietumbalkānu īstenošanas komiteja. Šī ir komiteja Regulas (ES) Nr. [..../2011] nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011] [5.] pantu.”

| 3. | Regulas 10. pantu groza šādi.







  a) | Panta 1. punktu groza šādi.








  1) | Punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:








  “a) | informējusi Rietumbalkānu īstenošanas komiteju;”. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

a)

Panta 1. punktu groza šādi.

1)

Punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

informējusi Rietumbalkānu īstenošanas komiteju;”.

| 2) | Pievieno šādu otro daļu:


  “Pirmajā daļā minētos pasākumus pieņem saskaņā ar 8.a. panta 2. punktā minēto procedūru.” |
| --- | --- |

2)

Pievieno šādu otro daļu:

“Pirmajā daļā minētos pasākumus pieņem saskaņā ar 8.a. panta 2. punktā minēto procedūru.”

| b) | Svītro 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 2. punktu.

| c) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:


  “Atlikšanas perioda beigās Komisija lemj, vai izbeigt pagaidu atlikšanas pasākumu vai arī pagarināt atlikšanas pasākumu saskaņā ar 1. punktu.”

  [Gr. 297] |
| --- | --- |

c)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“Atlikšanas perioda beigās Komisija lemj, vai izbeigt pagaidu atlikšanas pasākumu vai arī pagarināt atlikšanas pasākumu saskaņā ar 1. punktu.”

24.   PADOMES 2009. GADA 30. NOVEMBRA REGULA (EK) NR. 1225/2009 PAR AIZSARDZĪBU PRET IMPORTU PAR DEMPINGA CENĀM NO VALSTĪM, KAS NAV EIROPAS KOPIENAS DALĪBVALSTIS
   (82)

Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1225/2009 Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu minēto regulu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Tāpēc Regulu (EK) Nr. 1225/2009 groza šādi.

| -1. | Regulas 15. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (15) | Ir jānodrošina, lai neatkarīgi no tā, vai ir pieņemti galīgie pasākumi vai nav, lietas parasti būtu jāizbeidz 12 mēnešu laikā un nekādā gadījumā ne vēlāk kā 14 mēnešus pēc izmeklēšanas sākuma. Tikai tad, ja dalībvalstis norāda Komisijai, ka tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā un ir nepieciešamība iesniegt īstenošanas akta projektu pārsūdzības komitejai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (83), 6. pantu, tad Komisijai būtu jāpiešķir tiesības izlemt pagarināt termiņu līdz 15 mēnešiem, taču ne ilgāk. Izmeklēšana vai lietas izskatīšana būtu jāizbeidz, ja dempings ir minimāls vai zaudējumi ir nenozīmīgi, un ir jādefinē šie noteikumi. Ja ir jāievieš pasākumi, ir jāparedz izmeklēšanas izbeigšana un jānosaka, ka pasākumiem vajadzētu būt mazākiem par dempinga starpību, ja ar to pietiek, lai novērstu zaudējumus, kā arī jākonkretizē pasākumu līmeņa aprēķināšanas metode, ja izmeklēšanu veic, izmantojot atlasi. |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (15)

Ir jānodrošina, lai neatkarīgi no tā, vai ir pieņemti galīgie pasākumi vai nav, lietas parasti būtu jāizbeidz 12 mēnešu laikā un nekādā gadījumā ne vēlāk kā 14 mēnešus pēc izmeklēšanas sākuma. Tikai tad, ja dalībvalstis norāda Komisijai, ka tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā un ir nepieciešamība iesniegt īstenošanas akta projektu pārsūdzības komitejai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (83), 6. pantu, tad Komisijai būtu jāpiešķir tiesības izlemt pagarināt termiņu līdz 15 mēnešiem, taču ne ilgāk. Izmeklēšana vai lietas izskatīšana būtu jāizbeidz, ja dempings ir minimāls vai zaudējumi ir nenozīmīgi, un ir jādefinē šie noteikumi. Ja ir jāievieš pasākumi, ir jāparedz izmeklēšanas izbeigšana un jānosaka, ka pasākumiem vajadzētu būt mazākiem par dempinga starpību, ja ar to pietiek, lai novērstu zaudējumus, kā arī jākonkretizē pasākumu līmeņa aprēķināšanas metode, ja izmeklēšanu veic, izmantojot atlasi.

[Gr. 298]

| -1.a | Regulas 27. apsvērumu svītro. [Gr. 299] |
| --- | --- |

-1.a

| -1.b | Regulas 28. apsvērumu aizstāj ar šādu:







  „
  (28) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus, lai varētu apstiprināt pagaidu un galīgos pienākumus un lai varētu pārtraukt izmeklēšanu bez pasākumu noteikšanas, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.b

„
  (28)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus, lai varētu apstiprināt pagaidu un galīgos pienākumus un lai varētu pārtraukt izmeklēšanu bez pasākumu noteikšanas, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.
  ”

[Gr. 300]

| -1.c | Iekļauj šādu apsvērumu:







  „
  (28a) | Pasākumu apturēšanas paildzināšanai, izmeklēšanas pārtraukšanai un pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsargpasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti novēršamu kaitējumu, jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.c

„
  (28a)

Pasākumu apturēšanas paildzināšanai, izmeklēšanas pārtraukšanai un pagaidu pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un loģisko saistību ar galīgo aizsargpasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti novēršamu kaitējumu, jāļauj Komisijai pieņemt tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
  ”

[Gr. 301]

| 1. | Regulas 2. panta 7. punkta pēdējo daļu aizstāj ar šādu:
  “To, vai ražotājs atbilst iepriekšminētajiem kritērijiem, Komisija konstatē sešu mēnešu laikā

  triju mçneðu standartperiodā
  no izmeklēšanas sākšanas pēc tam, kad Savienības nozarei
  vismaz viena mēneša laikā
  ir bijusi iespēja izteikt komentārus. Šis konstatējums paliek spēkā visu izmeklēšanas laiku.”

  [Gr. 302] |
| --- | --- |

1.

Regulas 2. panta 7. punkta pēdējo daļu aizstāj ar šādu:

“To, vai ražotājs atbilst iepriekšminētajiem kritērijiem, Komisija konstatē sešu mēnešu laikā

  triju mçneðu standartperiodā
  no izmeklēšanas sākšanas pēc tam, kad Savienības nozarei
  vismaz viena mēneša laikā
  ir bijusi iespēja izteikt komentārus. Šis konstatējums paliek spēkā visu izmeklēšanas laiku.”

[Gr. 302]

| 1.a | Regulas 5. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  „
  Sūdzību var iesniegt Komisijai vai dalībvalstij, kas to pārsūta Komisijai. Komisija dalībvalstīm nosūta visu saņemto sūdzību kopijas. Sūdzību uzskata par iesniegtu pirmajā darbdienā pēc tās piegādes Komisijai ierakstīta sūtījuma veidā vai pēc tam, kad Komisija ir izsniegusi rakstisku apliecinājumu par saņemšanu. Pirms procedūras sākšanas Komisija informē dalībvalstis un dod tām iespēju paust savu nostāju.
  ”

  [Gr. 303] |
| --- | --- |

1.a

„
  Sūdzību var iesniegt Komisijai vai dalībvalstij, kas to pārsūta Komisijai. Komisija dalībvalstīm nosūta visu saņemto sūdzību kopijas. Sūdzību uzskata par iesniegtu pirmajā darbdienā pēc tās piegādes Komisijai ierakstīta sūtījuma veidā vai pēc tam, kad Komisija ir izsniegusi rakstisku apliecinājumu par saņemšanu. Pirms procedūras sākšanas Komisija informē dalībvalstis un dod tām iespēju paust savu nostāju.
  ”

[Gr. 303]

| 2. | Regulas 5. panta 9. punktu aizstāj ar šādu:
  “9.   Ja izrādās, ka pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu procedūra sākšanu, Komisija to dara 45 dienu laikā pēc sūdzības iesniegšanas un publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja iesniegtie pierādījumi ir nepietiekami, sūdzības iesniedzēju par to informē 45 dienu laikā no sūdzības iesniegšanas Komisijai.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 5. panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

“9.   Ja izrādās, ka pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu procedūra sākšanu, Komisija to dara 45 dienu laikā pēc sūdzības iesniegšanas un publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja iesniegtie pierādījumi ir nepietiekami, sūdzības iesniedzēju par to informē 45 dienu laikā no sūdzības iesniegšanas Komisijai.”

| 3. | Regulas 6. panta 9. punktu aizstāj ar šādu:
  “9.   Procedūrām, kas sāktas, ievērojot 5. panta 9. punktu, izmeklēšanu, ja vien iespējams, pabeidz viena gada laikā. Katrā ziņā šādas izmeklēšanas vienmēr pabeidz 15 mēnešu

  14 mēnešu
  laikā pēc sākšanas saskaņā ar konstatējumiem, kas gūti atbilstīgi 8. pantam attiecībā uz saistībām vai konstatējumiem, kuri gūti atbilstīgi 9. pantam attiecībā uz galīgo lēmumu. Izņēmuma gadījumos, ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību, Komisija ne vēlāk kā 9 mēnešu laikā no izmeklēšanas sākuma var izlemt šo termiņu pagarināt līdz 18 mēnešiem, bet nekādā ziņā vairāk.”

  [Gr. 304] |
| --- | --- |

3.

Regulas 6. panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

“9.   Procedūrām, kas sāktas, ievērojot 5. panta 9. punktu, izmeklēšanu, ja vien iespējams, pabeidz viena gada laikā. Katrā ziņā šādas izmeklēšanas vienmēr pabeidz 15 mēnešu

  14 mēnešu
  laikā pēc sākšanas saskaņā ar konstatējumiem, kas gūti atbilstīgi 8. pantam attiecībā uz saistībām vai konstatējumiem, kuri gūti atbilstīgi 9. pantam attiecībā uz galīgo lēmumu. Izņēmuma gadījumos, ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību, Komisija ne vēlāk kā 9 mēnešu laikā no izmeklēšanas sākuma var izlemt šo termiņu pagarināt līdz 18 mēnešiem, bet nekādā ziņā vairāk.”

[Gr. 304]

| 3.a | Regulas 6. pantā iekļauj šādu punktu:

  „
  9.a
     
  Ne vēlāk kā 32 nedēļas pēc izmeklēšanas sākšanas Komisija, pamatojoties uz izmeklēšanas rezultātiem, apspriežas ar dalībvalstīm. Šādas apspriešanās procesā dalībvalstis norāda Komisijai, vai tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā saskaņā ar 9. pantu, lai pieņemtu konkrētus pasākumus, kuru ietekmē varētu būt jāveic Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētā pārsūdzības procedūra
  .
  Šādā gadījumā Komisija ne vēlāk kā 8 mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākuma var izlemt pagarināt 6. panta 9. punktā noteikto termiņu līdz 15 mēnešiem, bet nekādā ziņā ilgāk. Komisija šo lēmumu publisko.
  ”

  [Gr. 305] |
| --- | --- |

3.a

„
  9.a
     
  Ne vēlāk kā 32 nedēļas pēc izmeklēšanas sākšanas Komisija, pamatojoties uz izmeklēšanas rezultātiem, apspriežas ar dalībvalstīm. Šādas apspriešanās procesā dalībvalstis norāda Komisijai, vai tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā saskaņā ar 9. pantu, lai pieņemtu konkrētus pasākumus, kuru ietekmē varētu būt jāveic Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētā pārsūdzības procedūra
  .
  Šādā gadījumā Komisija ne vēlāk kā 8 mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākuma var izlemt pagarināt 6. panta 9. punktā noteikto termiņu līdz 15 mēnešiem, bet nekādā ziņā ilgāk. Komisija šo lēmumu publisko.
  ”

[Gr. 305]

| 4. | Regulas 7. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Pagaidu maksājumus var noteikt, ja procedūras sāktas saskaņā ar 5. pantu, ja par to ir sniegts paziņojums un ieinteresētajām pusēm ir dotas pietiekamas iespējas iesniegt informāciju un sniegt komentārus saskaņā ar 5. panta 10. punktu, ja provizoriski ir konstatēts dempings un no tā izrietošais kaitējums Savienības ražošanas nozarei un ja Savienības interesēs ir novērst šādu kaitējumu. Pagaidu maksājumus nosaka ne agrāk kā 60 dienas un ne vēlāk kā 9 mēnešus

  8 mēnešus
  no procedūru sākuma. Izņēmuma gadījumos, ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību,

  Tikai tad, ja dalībvalstis saskaņā ar 6. panta 10. punktu norāda Komisijai, ka tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā saskaņā ar 9. pantu, lai pieņemtu konkrētus pasākumus, kuru ietekmē varētu būt jāveic Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētā pārsūdzības procedūra,
  Komisija ne vēlāk kā 8 mēnešus pēc izmeklēšanas sākuma var nolemt termiņu pagarināt līdz 12 mēnešiem

  9 mēnešiem
  , bet nekādā ziņā vairāk.”
  [Gr. 306] |
| --- | --- | --- |

4.

Regulas 7. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Pagaidu maksājumus var noteikt, ja procedūras sāktas saskaņā ar 5. pantu, ja par to ir sniegts paziņojums un ieinteresētajām pusēm ir dotas pietiekamas iespējas iesniegt informāciju un sniegt komentārus saskaņā ar 5. panta 10. punktu, ja provizoriski ir konstatēts dempings un no tā izrietošais kaitējums Savienības ražošanas nozarei un ja Savienības interesēs ir novērst šādu kaitējumu. Pagaidu maksājumus nosaka ne agrāk kā 60 dienas un ne vēlāk kā 9 mēnešus

  8 mēnešus
  no procedūru sākuma. Izņēmuma gadījumos, ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību,

  Tikai tad, ja dalībvalstis saskaņā ar 6. panta 10. punktu norāda Komisijai, ka tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā saskaņā ar 9. pantu, lai pieņemtu konkrētus pasākumus, kuru ietekmē varētu būt jāveic Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētā pārsūdzības procedūra,
  Komisija ne vēlāk kā 8 mēnešus pēc izmeklēšanas sākuma var nolemt termiņu pagarināt līdz 12 mēnešiem

  9 mēnešiem
  , bet nekādā ziņā vairāk.”

| b) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Komisija pieņem pagaidu pasākumus saskaņā ar 15. panta 3. punktā minēto procedūru.” |
| --- | --- |

b)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Komisija pieņem pagaidu pasākumus saskaņā ar 15. panta 3. punktā minēto procedūru.”

| c) | Svītro 6. punktu. |
| --- | --- |

c)

Svītro 6. punktu.

| 5. | Regulas 8. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja provizoriski ir konstatēts dempings un kaitējums, Komisija var piekrist, ka eksportētāji brīvprātīgi uzņemas pietiekamas saistības pārskatīt savas cenas vai izbeigt eksportu par dempinga cenām, ja tā ir pārliecināta, ka tādējādi tiek novērsta dempinga kaitējumu radošā ietekme. Šādā gadījumā un tikmēr, kamēr saistības ir spēkā, attiecīgi pagaidu maksājumi, kurus Komisija noteikusi saskaņā ar 7. panta 1. punktu, vai galīgie maksājumi, kuri noteikti saskaņā ar 9. panta 4. punktu, neattiecas uz tādu attiecīgo produktu importu, kurus ražojuši uzņēmumi, kas minēti tajā Komisijas lēmumā ar vēlākiem grozījumiem, ar kuru tā pieņem saistības. Saskaņā ar šādām saistībām cenu paaugstinājums nav lielāks kā nepieciešams, lai likvidētu dempinga starpību, bet tam jābūt mazākam par dempinga starpību, ja ar šādu paaugstinājumu pietiek, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.” |
| --- | --- | --- |

5.

Regulas 8. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja provizoriski ir konstatēts dempings un kaitējums, Komisija var piekrist, ka eksportētāji brīvprātīgi uzņemas pietiekamas saistības pārskatīt savas cenas vai izbeigt eksportu par dempinga cenām, ja tā ir pārliecināta, ka tādējādi tiek novērsta dempinga kaitējumu radošā ietekme. Šādā gadījumā un tikmēr, kamēr saistības ir spēkā, attiecīgi pagaidu maksājumi, kurus Komisija noteikusi saskaņā ar 7. panta 1. punktu, vai galīgie maksājumi, kuri noteikti saskaņā ar 9. panta 4. punktu, neattiecas uz tādu attiecīgo produktu importu, kurus ražojuši uzņēmumi, kas minēti tajā Komisijas lēmumā ar vēlākiem grozījumiem, ar kuru tā pieņem saistības. Saskaņā ar šādām saistībām cenu paaugstinājums nav lielāks kā nepieciešams, lai likvidētu dempinga starpību, bet tam jābūt mazākam par dempinga starpību, ja ar šādu paaugstinājumu pietiek, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.”

| b) | Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Ja saistības tiek pieņemtas, tad izmeklēšanu izbeidz. Komisija izbeidz izmeklēšanu saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru.
  Priekšsēdētājs var saņemt komitejas atzinumu atbilstoši 15. panta 4. punktā minētajai rakstiskajai procedūrai.
  ”
  [Gr. 307] |
| --- | --- |

b)

Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ja saistības tiek pieņemtas, tad izmeklēšanu izbeidz. Komisija izbeidz izmeklēšanu saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru.
  Priekšsēdētājs var saņemt komitejas atzinumu atbilstoši 15. panta 4. punktā minētajai rakstiskajai procedūrai.
  ”

| c) | Panta 9. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “9.   Ja kāda puse neizpilda vai atsauc saistības vai ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu, šo pieņemšanu pēc vajadzības atsauc ar Komisijas lēmumu vai ar Komisijas regulu un automātiski piemēro pagaidu maksājumu, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 7. pantu, vai galīgo maksājumu, kurš noteikts saskaņā ar 9. panta 4. punktu, ar noteikumu, ka attiecīgajam eksportētājam ir bijusi iespēja sniegt komentārus, izņemot, ja viņš pats ir atsaucis saistības.” |
| --- | --- |

c)

Panta 9. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“9.   Ja kāda puse neizpilda vai atsauc saistības vai ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu, šo pieņemšanu pēc vajadzības atsauc ar Komisijas lēmumu vai ar Komisijas regulu un automātiski piemēro pagaidu maksājumu, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 7. pantu, vai galīgo maksājumu, kurš noteikts saskaņā ar 9. panta 4. punktu, ar noteikumu, ka attiecīgajam eksportētājam ir bijusi iespēja sniegt komentārus, izņemot, ja viņš pats ir atsaucis saistības.”

| d) | Panta 10. punktu aizstāj ar šādu:
  “10.   Pagaidu maksājumu var noteikt saskaņā ar 7. pantu, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju, ja ir iemesls uzskatīt, ka saistības nav izpildītas, vai saistību neizpildes vai atsaukšanas gadījumā, ja nav pabeigta izmeklēšana, kuras rezultātā notikusi saistību uzņemšanās.” |
| --- | --- |

d)

Panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Pagaidu maksājumu var noteikt saskaņā ar 7. pantu, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju, ja ir iemesls uzskatīt, ka saistības nav izpildītas, vai saistību neizpildes vai atsaukšanas gadījumā, ja nav pabeigta izmeklēšana, kuras rezultātā notikusi saistību uzņemšanās.”

| 6. | Regulas 9. pantu groza šādi.






  a) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja aizsardzības pasākumi nav nepieciešami, izmeklēšanu vai procedūru izbeidz. Komisija izbeidz izmeklēšanu saskaņā ar 15. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru.
  Priekšsēdētājs var saņemt komitejas atzinumu atbilstoši 15. panta 4. punktā minētajai rakstiskajai procedūrai.
  ”
  [Gr. 308] |
| --- | --- | --- |

6.

Regulas 9. pantu groza šādi.

a)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja aizsardzības pasākumi nav nepieciešami, izmeklēšanu vai procedūru izbeidz. Komisija izbeidz izmeklēšanu saskaņā ar 15. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru.
  Priekšsēdētājs var saņemt komitejas atzinumu atbilstoši 15. panta 4. punktā minētajai rakstiskajai procedūrai.
  ”

| b) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Ja galīgi konstatētie fakti apliecina dempinga un tā radītā kaitējuma esību un saskaņā ar 21. pantu Savienības interesēs ir nepieciešams iejaukties, Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru nosaka galīgo antidempinga maksājumu. Ja spēkā ir pagaidu maksājumi, tad Komisija šo procedūru sāk ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms šādu maksājumu termiņa beigām. Antidempinga maksājuma apmērs nepārsniedz konstatēto dempinga starpību, bet tam jābūt mazākam par dempinga starpību, ja ar to pietiek, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.” |
| --- | --- |

b)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja galīgi konstatētie fakti apliecina dempinga un tā radītā kaitējuma esību un saskaņā ar 21. pantu Savienības interesēs ir nepieciešams iejaukties, Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru nosaka galīgo antidempinga maksājumu. Ja spēkā ir pagaidu maksājumi, tad Komisija šo procedūru sāk ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms šādu maksājumu termiņa beigām. Antidempinga maksājuma apmērs nepārsniedz konstatēto dempinga starpību, bet tam jābūt mazākam par dempinga starpību, ja ar to pietiek, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.”

| 7. | Regulas 10. panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja ir piemērots pagaidu maksājums un galīgi konstatētie fakti apliecina dempinga un kaitējuma esību, neatkarīgi no tā, vai tiks noteikts galīgais antidempinga maksājums, Komisija lemj par to, kāda daļa no pagaidu maksājuma ir iekasējama galīgi.” |
| --- | --- |

7.

Regulas 10. panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja ir piemērots pagaidu maksājums un galīgi konstatētie fakti apliecina dempinga un kaitējuma esību, neatkarīgi no tā, vai tiks noteikts galīgais antidempinga maksājums, Komisija lemj par to, kāda daļa no pagaidu maksājuma ir iekasējama galīgi.”

| 8. | Regulas 11. pantu groza šādi.






  a) | Panta 4. punkta trešās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Jaunā eksportētāja pārbaudi sāk un veic paātrināti pēc tam, kad Savienības ražotājiem ir bijusi iespēja sniegt komentārus.” |
| --- | --- | --- |

8.

Regulas 11. pantu groza šādi.

a)

Panta 4. punkta trešās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Jaunā eksportētāja pārbaudi sāk un veic paātrināti pēc tam, kad Savienības ražotājiem ir bijusi iespēja sniegt komentārus.”

| b) | Panta 5. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Šīs regulas attiecīgos noteikumus par procedūrām un izmeklēšanu veikšanu, izņemot tos, kas attiecas uz termiņiem, piemēro ikvienai pārskatīšanai, ko veic atbilstīgi 2., 3. un 4. punktam. Pārskatīšanu saskaņā ar 2. un 3. punktu veic bez kavēšanās un parasti pabeidz 12 mēnešu laikā no dienas, kad sākta pārskatīšana. Katrā ziņā pārskatīšanu saskaņā ar 2. un 3. punktu pabeidz 15 mēnešu

  14 mēnešu
  laikā pēc sākšanas. Izņēmuma gadījumos, ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību,

  Ne vēlāk kā 32 nedēļas pēc izmeklēšanas sākšanas saskaņā ar 6. pantu Komisija, pamatojoties uz izmeklēšanas rezultātiem, apspriežas ar dalībvalstīm. Šādas apspriešanās procesā dalībvalstis norāda Komisijai, vai tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā saskaņā ar šīs regulas 9. pantu, lai pieņemtu konkrētus pasākumus, kuru ietekmē varētu būt jāveic Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētā pārsūdzības procedūra. Šādā gadījumā
  Komisija ne vēlāk kā 9 mēnešu

  8 mēnešu
  laikā pēc izmeklēšanas sākuma var izlemt šo termiņu pagarināt līdz 18 mēnešiem

  15 mēnešiem
  , bet nekādā ziņā vairāk.
  Komisija šo lēmumu publisko.
  Pārskatīšanu saskaņā ar 4. punktu vienmēr pabeidz deviņu mēnešu laikā no dienas, kad tā sākta. Ja pārskatīšana, ko veic saskaņā ar 2. punktu, ir sākta, kamēr tajā pašā procedūrā turpinās pārskatīšana saskaņā ar 3. punktu, tad pārskatīšanu saskaņā ar 3. punktu pabeidz tajā pašā laikā, kad pārskatīšanu saskaņā ar 2. punktu.”
  [Gr. 309] |
| --- | --- |

b)

Panta 5. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šīs regulas attiecīgos noteikumus par procedūrām un izmeklēšanu veikšanu, izņemot tos, kas attiecas uz termiņiem, piemēro ikvienai pārskatīšanai, ko veic atbilstīgi 2., 3. un 4. punktam. Pārskatīšanu saskaņā ar 2. un 3. punktu veic bez kavēšanās un parasti pabeidz 12 mēnešu laikā no dienas, kad sākta pārskatīšana. Katrā ziņā pārskatīšanu saskaņā ar 2. un 3. punktu pabeidz 15 mēnešu

  14 mēnešu
  laikā pēc sākšanas. Izņēmuma gadījumos, ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību,

  Ne vēlāk kā 32 nedēļas pēc izmeklēšanas sākšanas saskaņā ar 6. pantu Komisija, pamatojoties uz izmeklēšanas rezultātiem, apspriežas ar dalībvalstīm. Šādas apspriešanās procesā dalībvalstis norāda Komisijai, vai tās paredz intensīvas diskusijas lēmuma pieņemšanas procesā saskaņā ar šīs regulas 9. pantu, lai pieņemtu konkrētus pasākumus, kuru ietekmē varētu būt jāveic Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētā pārsūdzības procedūra. Šādā gadījumā
  Komisija ne vēlāk kā 9 mēnešu

  8 mēnešu
  laikā pēc izmeklēšanas sākuma var izlemt šo termiņu pagarināt līdz 18 mēnešiem

  15 mēnešiem
  , bet nekādā ziņā vairāk.
  Komisija šo lēmumu publisko.
  Pārskatīšanu saskaņā ar 4. punktu vienmēr pabeidz deviņu mēnešu laikā no dienas, kad tā sākta. Ja pārskatīšana, ko veic saskaņā ar 2. punktu, ir sākta, kamēr tajā pašā procedūrā turpinās pārskatīšana saskaņā ar 3. punktu, tad pārskatīšanu saskaņā ar 3. punktu pabeidz tajā pašā laikā, kad pārskatīšanu saskaņā ar 2. punktu.”

| c) | Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Pārskatīšanu, ko veic, ievērojot šo pantu, sāk Komisija.
  Pirms procedūras sākšanas Komisija par to informē dalībvalstis un dod tām iespēju paust savu nostāju.
  Atkarībā no pārskatīšanas rezultātiem pasākumus atceļ vai turpina, ievērojot 2. punktu, vai atceļ, turpina vai groza, ievērojot 3. un 4. punktu. Ja pasākumus atceļ attiecībā uz atsevišķiem eksportētājiem, bet ne visai valstij kopumā, uz šiem eksportētājiem turpina attiekties procedūra un, ievērojot šo pantu, uz tiem automātiski var attiecināt atkārtotu izmeklēšanu jebkuras jaunas pārskatīšanas laikā, kura attiecas uz minēto valsti.”
  [Gr. 310] |
| --- | --- |

c)

Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Pārskatīšanu, ko veic, ievērojot šo pantu, sāk Komisija.
  Pirms procedūras sākšanas Komisija par to informē dalībvalstis un dod tām iespēju paust savu nostāju.
  Atkarībā no pārskatīšanas rezultātiem pasākumus atceļ vai turpina, ievērojot 2. punktu, vai atceļ, turpina vai groza, ievērojot 3. un 4. punktu. Ja pasākumus atceļ attiecībā uz atsevišķiem eksportētājiem, bet ne visai valstij kopumā, uz šiem eksportētājiem turpina attiekties procedūra un, ievērojot šo pantu, uz tiem automātiski var attiecināt atkārtotu izmeklēšanu jebkuras jaunas pārskatīšanas laikā, kura attiecas uz minēto valsti.”

| d) | Panta 8. punkta ceturtās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Komisija lemj, vai un kādā apmērā iesniegums jāapmierina, vai arī tā var jebkurā laikā nolemt, ka sāks starpposma pārskatīšanu, turklāt šādas atbilstoši piemērojamiem noteikumiem veiktas pārskatīšanas rezultātā iegūto informāciju un konstatējumus izmanto, lai nolemtu, vai un kādā apmērā maksājumu atmaksāšana ir pamatota.” |
| --- | --- |

d)

Panta 8. punkta ceturtās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Komisija lemj, vai un kādā apmērā iesniegums jāapmierina, vai arī tā var jebkurā laikā nolemt, ka sāks starpposma pārskatīšanu, turklāt šādas atbilstoši piemērojamiem noteikumiem veiktas pārskatīšanas rezultātā iegūto informāciju un konstatējumus izmanto, lai nolemtu, vai un kādā apmērā maksājumu atmaksāšana ir pamatota.”

| 9. | Regulas 12. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Ja Savienības ražošanas nozare vai cita ieinteresētā puse parasti divu gadu laikā pēc pasākumu stāšanās spēkā iesniedz pietiekamu informāciju, kas liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda un pirms vai pēc pasākumu noteikšanas Savienībā importēto ražojumu eksporta cenas ir samazinājušās vai palikušas nemainīgas, vai nepietiekami mainījušās tālākpārdošanas cenas vai turpmākās pārdošanas cenas, var atsākt izmeklēšanu, lai pārbaudītu, vai pasākums ir ietekmējis iepriekšminētās cenas.” |
| --- | --- | --- |

9.

Regulas 12. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Ja Savienības ražošanas nozare vai cita ieinteresētā puse parasti divu gadu laikā pēc pasākumu stāšanās spēkā iesniedz pietiekamu informāciju, kas liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda un pirms vai pēc pasākumu noteikšanas Savienībā importēto ražojumu eksporta cenas ir samazinājušās vai palikušas nemainīgas, vai nepietiekami mainījušās tālākpārdošanas cenas vai turpmākās pārdošanas cenas, var atsākt izmeklēšanu, lai pārbaudītu, vai pasākums ir ietekmējis iepriekšminētās cenas.”

| b) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Ja atkārtotā izmeklēšanā saskaņā ar šo pantu konstatē palielinātu dempingu, Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru var grozīt spēkā esošos pasākumus atbilstoši jaunajiem konstatējumiem par eksporta cenām. Antidempinga maksājuma summa, kas noteikta saskaņā ar šo pantu, nepārsniedz divkāršu sākotnēji noteiktā maksājuma summu.” |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja atkārtotā izmeklēšanā saskaņā ar šo pantu konstatē palielinātu dempingu, Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru var grozīt spēkā esošos pasākumus atbilstoši jaunajiem konstatējumiem par eksporta cenām. Antidempinga maksājuma summa, kas noteikta saskaņā ar šo pantu, nepārsniedz divkāršu sākotnēji noteiktā maksājuma summu.”

| c) | Panta 4. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Visām atkārtotām izmeklēšanām, ko veic saskaņā ar šo pantu, piemēro attiecīgos 5. un 6. panta noteikumus un noteikumu, ka šādas atkārtotas izmeklēšanas veic bez kavēšanās un ka parasti tās pabeidz deviņu mēnešu

  sešu mēnešu
  laikā no dienas, kad sākta atkārtotā izmeklēšana. Katrā ziņā šādas atkārtotās izmeklēšanas vienmēr pabeidz viena gada

  desmit mēnešu
  laikā no atkārtotās izmeklēšanas sākšanas.”
  [Gr. 311] |
| --- | --- |

c)

Panta 4. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādu:

“Visām atkārtotām izmeklēšanām, ko veic saskaņā ar šo pantu, piemēro attiecīgos 5. un 6. panta noteikumus un noteikumu, ka šādas atkārtotas izmeklēšanas veic bez kavēšanās un ka parasti tās pabeidz deviņu mēnešu

  sešu mēnešu
  laikā no dienas, kad sākta atkārtotā izmeklēšana. Katrā ziņā šādas atkārtotās izmeklēšanas vienmēr pabeidz viena gada

  desmit mēnešu
  laikā no atkārtotās izmeklēšanas sākšanas.”

| 10. | Regulas 13. pantu groza šādi.






  a) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Izmeklēšanu saskaņā ar šo pantu sāk pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts vai jebkuras ieinteresētās puses pieprasījuma, pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem attiecībā uz 1. punktā izklāstītajiem faktoriem. Izmeklēšanu sāk ar Komisijas regulu, kurā var būt arī norādījumi muitas dienestiem reģistrēt importu saskaņā ar 14. panta 5. punktu vai arī pieprasīt garantijas. Izmeklēšanu veic Komisija, kurai var palīdzēt muitas dienesti, un to pabeidz deviņu mēnešu laikā. Ja galīgi noskaidrotie fakti pamato pasākumu paplašināšanu, to veic Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Paplašināšana stājas spēkā dienā, kad saskaņā ar 14. panta 5. punktu ieviesta reģistrācija vai kad pieprasītas garantijas. Attiecīgos šīs regulas procesuālos noteikumus par izmeklēšanas sākšanu un veikšanu piemēro atbilstīgi šim pantam.” |
| --- | --- | --- |

10.

Regulas 13. pantu groza šādi.

a)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Izmeklēšanu saskaņā ar šo pantu sāk pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts vai jebkuras ieinteresētās puses pieprasījuma, pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem attiecībā uz 1. punktā izklāstītajiem faktoriem. Izmeklēšanu sāk ar Komisijas regulu, kurā var būt arī norādījumi muitas dienestiem reģistrēt importu saskaņā ar 14. panta 5. punktu vai arī pieprasīt garantijas. Izmeklēšanu veic Komisija, kurai var palīdzēt muitas dienesti, un to pabeidz deviņu mēnešu laikā. Ja galīgi noskaidrotie fakti pamato pasākumu paplašināšanu, to veic Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Paplašināšana stājas spēkā dienā, kad saskaņā ar 14. panta 5. punktu ieviesta reģistrācija vai kad pieprasītas garantijas. Attiecīgos šīs regulas procesuālos noteikumus par izmeklēšanas sākšanu un veikšanu piemēro atbilstīgi šim pantam.”

| b) | Panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Šos atbrīvojumus piešķir ar Komisijas lēmumu, un tie paliek spēkā attiecīgajā lēmumā noteiktajā laikposmā un saskaņā ar tajā paredzētajiem nosacījumiem.” |
| --- | --- |

b)

Panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šos atbrīvojumus piešķir ar Komisijas lēmumu, un tie paliek spēkā attiecīgajā lēmumā noteiktajā laikposmā un saskaņā ar tajā paredzētajiem nosacījumiem.”

| 11. | Regulas 14. pantu groza šādi.






  a) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Pasākumus, kas piemēroti saskaņā ar šo regulu, Savienības interesēs ar Komisijas lēmumu var atlikt uz deviņiem mēnešiem. Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru, var pagarināt pasākumu atlikšanu uz turpmāku laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu. Pasākumus var atlikt tikai tajā gadījumā, ja tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies tādā apmērā, ka nav domājams, ka pasākumu atlikšanas dēļ atkal tiks nodarīts kaitējums, un ar noteikumu, ka Savienības ražošanas nozarei ir bijusi iespēja sniegt komentārus un šie komentāri ir ņemti vērā. Pasākumus jebkura laikā var atjaunot, ja vairs nav atlikšanas iemesla.”
  [Gr. 312] |
| --- | --- | --- |

11.

Regulas 14. pantu groza šādi.

a)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Pasākumus, kas piemēroti saskaņā ar šo regulu, Savienības interesēs ar Komisijas lēmumu var atlikt uz deviņiem mēnešiem. Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā

  1.a punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru, var pagarināt pasākumu atlikšanu uz turpmāku laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu. Pasākumus var atlikt tikai tajā gadījumā, ja tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies tādā apmērā, ka nav domājams, ka pasākumu atlikšanas dēļ atkal tiks nodarīts kaitējums, un ar noteikumu, ka Savienības ražošanas nozarei ir bijusi iespēja sniegt komentārus un šie komentāri ir ņemti vērā. Pasākumus jebkura laikā var atjaunot, ja vairs nav atlikšanas iemesla.”

| b) | Panta 5. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “5.   Komisija var uzdot muitas dienestiem veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu importu tā, lai pēc tam, sākot no reģistrēšanas datuma, pasākumus varētu vērst pret minēto importu.” |
| --- | --- |

b)

Panta 5. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“5.   Komisija var uzdot muitas dienestiem veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu importu tā, lai pēc tam, sākot no reģistrēšanas datuma, pasākumus varētu vērst pret minēto importu.”

| 12. | Regulas 15. pantu aizstāj ar šādu:
  “15. pants

  Komitejas procedūra

  1.   Komisijai palīdz Antidempinga komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.


  1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. Padomdevēja komiteja viena mēneša laikā pēc iesniegšanas dienas sniedz savu atzinumu. Grozījumus ierosina vēlākais trīs dienas pirms komitejas sanāksmes. [Gr. 313]

  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  5. pantu.
  Pārbaudes komiteja viena mēneša laikā pēc iesniegšanas dienas sniedz savu atzinumu. Grozījumus ierosina vēlākais trīs dienas pirms komitejas sanāksmes. [Gr. 314]

  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 315]

  4.   Ievērojot Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta 5. punktu, ja izmanto rakstisko procedūru, to izbeidz bez rezultātiem, ja priekšsēdētāja noteiktajā termiņā tā nolemj priekšsēdētājs vai pieprasa komitejas locekļu vairākums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 1. punktā.


  4.a
     
  Ja pārsūdzības komitejai iesniedz īstenošanas akta projektu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantu, tā viena mēneša laikā pēc iesniegšanas dienas sniedz savu atzinumu. Grozījumus ierosina vēlākais trīs dienas pirms komitejas sanāksmes. [Gr. 316]



  4.b
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

  [Gr. 317] |
| --- | --- |

12.

Regulas 15. pantu aizstāj ar šādu:

“15. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Antidempinga komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. Padomdevēja komiteja viena mēneša laikā pēc iesniegšanas dienas sniedz savu atzinumu. Grozījumus ierosina vēlākais trīs dienas pirms komitejas sanāksmes. [Gr. 313]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  5. pantu.
  Pārbaudes komiteja viena mēneša laikā pēc iesniegšanas dienas sniedz savu atzinumu. Grozījumus ierosina vēlākais trīs dienas pirms komitejas sanāksmes. [Gr. 314]

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/2011]

  182/2011
  8. pantu saistībā ar tās [5.] pantu

  4. pantu
  . [Gr. 315]

4.   Ievērojot Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta 5. punktu, ja izmanto rakstisko procedūru, to izbeidz bez rezultātiem, ja priekšsēdētāja noteiktajā termiņā tā nolemj priekšsēdētājs vai pieprasa komitejas locekļu vairākums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 1. punktā.

4.a
     
  Ja pārsūdzības komitejai iesniedz īstenošanas akta projektu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantu, tā viena mēneša laikā pēc iesniegšanas dienas sniedz savu atzinumu. Grozījumus ierosina vēlākais trīs dienas pirms komitejas sanāksmes. [Gr. 316]

4.b
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vairākums.
  ”

[Gr. 317]

| 13. | Regulas 19. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Komisija, dalībvalstis vai to amatpersonas bez informācijas sniedzēja īpašas atļaujas neizpauž informāciju, kas saņemta, ievērojot šo regulu, un ko informācijas sniedzējs lūdz uzskatīt par konfidenciālu. Informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm vai iekšējos dokumentus, ko sagatavojušas Savienības vai dalībvalstu iestādes, neizpauž, izņemot šajā regulā īpaši paredzētus gadījumus.” |
| --- | --- |

13.

Regulas 19. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Komisija, dalībvalstis vai to amatpersonas bez informācijas sniedzēja īpašas atļaujas neizpauž informāciju, kas saņemta, ievērojot šo regulu, un ko informācijas sniedzējs lūdz uzskatīt par konfidenciālu. Informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm vai iekšējos dokumentus, ko sagatavojušas Savienības vai dalībvalstu iestādes, neizpauž, izņemot šajā regulā īpaši paredzētus gadījumus.”

| 14. | Regulas 20. pantu groza šādi.






  a) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Galīgo informāciju paziņo rakstiski. To dara, ievērojot prasību par konfidenciālas informācijas aizsardzību, tiklīdz iespējams un parasti ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms 9. pantā noteikto procedūru sākšanas. Ja Komisija minētajā laikā nevar atklāt konkrētus faktus vai apsvērumus, tad tos atklāj, tiklīdz tas iespējams pēc tam. Informācijas atklāšana neskar turpmākus iespējamus Komisijas lēmumus, bet, ja šādi lēmumi pamatojas uz atšķirīgiem faktiem vai apsvērumiem, tos atklāj, tiklīdz tas iespējams.” |
| --- | --- | --- |

14.

Regulas 20. pantu groza šādi.

a)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Galīgo informāciju paziņo rakstiski. To dara, ievērojot prasību par konfidenciālas informācijas aizsardzību, tiklīdz iespējams un parasti ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms 9. pantā noteikto procedūru sākšanas. Ja Komisija minētajā laikā nevar atklāt konkrētus faktus vai apsvērumus, tad tos atklāj, tiklīdz tas iespējams pēc tam. Informācijas atklāšana neskar turpmākus iespējamus Komisijas lēmumus, bet, ja šādi lēmumi pamatojas uz atšķirīgiem faktiem vai apsvērumiem, tos atklāj, tiklīdz tas iespējams.”

| b) | Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Komentārus, kas sniegti pēc galīgās informācijas atklāšanas, ņem vērā tikai tad, ja tos saņem termiņā, ko katru reizi atsevišķi nosaka Komisija un kas nepārsniedz 10 dienas, pienācīgi ņemot vērā lietas steidzamību. Ja galīgi konstatētie fakti jau atklāti, var noteikt īsāku termiņu.” |
| --- | --- |

b)

Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Komentārus, kas sniegti pēc galīgās informācijas atklāšanas, ņem vērā tikai tad, ja tos saņem termiņā, ko katru reizi atsevišķi nosaka Komisija un kas nepārsniedz 10 dienas, pienācīgi ņemot vērā lietas steidzamību. Ja galīgi konstatētie fakti jau atklāti, var noteikt īsāku termiņu.”

| 15. | Regulas 21. pantu groza šādi.






  a) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Personas, kuras ir rīkojušās saskaņā ar 2. punktu, var sniegt komentārus par ikviena pagaidu maksājuma piemērošanu. Komentāri tiek saņemti 15 dienu laikā no konkrēto pasākumu piemērošanas dienas, ja tie jāņem vērā vai ja tos vai to attiecīgos kopsavilkumus dara pieejamus citām personām, kurām ir tiesības atbildēt uz šādiem komentāriem.” |
| --- | --- | --- |

15.

Regulas 21. pantu groza šādi.

a)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Personas, kuras ir rīkojušās saskaņā ar 2. punktu, var sniegt komentārus par ikviena pagaidu maksājuma piemērošanu. Komentāri tiek saņemti 15 dienu laikā no konkrēto pasākumu piemērošanas dienas, ja tie jāņem vērā vai ja tos vai to attiecīgos kopsavilkumus dara pieejamus citām personām, kurām ir tiesības atbildēt uz šādiem komentāriem.”

| b) | Pants 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Komisija pārbauda pienācīgi iesniegto informāciju un to, ciktāl tā ir reprezentatīva, un šādas analīzes rezultātus kopā ar atzinumu, kas sagatavots pēc būtības, nodod Komitejai.” |
| --- | --- |

b)

Pants 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Komisija pārbauda pienācīgi iesniegto informāciju un to, ciktāl tā ir reprezentatīva, un šādas analīzes rezultātus kopā ar atzinumu, kas sagatavots pēc būtības, nodod Komitejai.”

| c) | Panta 6. punktā otro teikumu aizstāj ar šādu:
  “Šādu informāciju dara pieejamu tiktāl, cik tas iespējams, un neskarot turpmākos Komisijas lēmumus.” |
| --- | --- |

c)

Panta 6. punktā otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Šādu informāciju dara pieejamu tiktāl, cik tas iespējams, un neskarot turpmākos Komisijas lēmumus.”

| 15.a | Iekļauj šādu pantu:

  „22.a pants


  Ziņojums



  1.
     
  Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzības prasības 19. panta izpratnē, iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, izmeklēšanas pārtraukšanu bez pasākumu noteikšanas, atkārtotu izmeklēšanu, pārskatīšanu un pārbaudēm uz vietas un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga šīs regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana.




  2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju apmeklēt tā atbildīgās komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu jebkādus jautājumus saistībā ar šīs regulas īstenošanu.




  3.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

  [Gr. 318] |
| --- | --- |

15.a

„22.a pants

Ziņojums

1.
     
  Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzības prasības 19. panta izpratnē, iesniedz Eiropas Parlamentam ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, izmeklēšanas pārtraukšanu bez pasākumu noteikšanas, atkārtotu izmeklēšanu, pārskatīšanu un pārbaudēm uz vietas un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga šīs regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana.

2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju apmeklēt tā atbildīgās komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu jebkādus jautājumus saistībā ar šīs regulas īstenošanu.

3.
     
  Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam.
  ”

[Gr. 318]

---

(1)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(2)  OV L 300, 31.12.1972., 284. lpp.

(3)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(4)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.”

(5)  OV L 301, 31.12.1972., 162. lpp.

(6)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(7)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.”

(8)  OV L 171, 26.6.1973., 103. lpp.

(9)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(10)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.”

(11)  

  OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp.

(12)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(13)

| (+) | Regulas spēkā stāšanās datums.
  ” |
| --- | --- |

(+)

(14)  OV L 349, 31.12.1994., 71. lpp.

(15)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(16)  OV L 56, 6.3.1996., 21. lpp.

(17)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(18)  OV L 309, 29.11.1996., 1. lpp.

(19)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(20)

| (+) | Regulas spēkā stāšanās datums.
  ” |
| --- | --- |

(+)

(21)  OV L 201, 26.7.2001., 10. lpp.

(22)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(23)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(24)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.”

(25)  OV L 304, 21.11.2001., 1. lpp.

(26)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(27)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.”

(28)  

  OV L 349, 31.12.1994., 53. LPP.
  ”

(29)  OV L 25, 29.1.2002., 16. lpp.

(30)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(31)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.”

(32)  

  OV L 349, 31.12.1994., 53. lpp.”

(33)  OV L 65, 8.3.2003., 1. lpp.

(34)  

  OV L 185, 17.7.2009., 1. lpp.
  ”

(35)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(36)

| (+) | Regulas spēkā stāšanās datums.
  ” |
| --- | --- |

(+)

(37)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.”

(38)  OV L 69, 13.3.2003., 8. lpp.

(39)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(40)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.”

(41)  OV L 110, 30.4.2005., 1. lpp.

(42)  

  OV L 200, 30.7.2005., 1. lpp.

(43)

| (+) | Regulas spēkā stāšanās datums.
  ” |
| --- | --- |

(+)

(44)  OV L 300, 31.10.2006., 1. lpp.

(45)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp

  .”

(46)  

  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

(47)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.

(48)  

  OV L 291, 7.11.2009., 1. lpp.”

(49)  OV L 348, 31.12.2007., 1. lpp.

(50)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(51)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.

(52)  

  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.

(53)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.”

(54)  OV L 43, 19.2.2008., 1. lpp.

(55)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(56)  

  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

(57)  

  OV L 291, 7.11.2009., 1. lpp.

(58)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.”

(59)  OV L 20, 24.1.7.2008., 1. lpp.

(60)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(61)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.

(62)  

  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
  ”

(63)  OV L 169, 30.6.2008., 1. lpp.

(64)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(65)  

  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

(66)  

  OV L 291, 7.11.2009., 1. lpp.

(67)  OV L 84, 31.3.2009., 1 lpp.”

(68)  OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.

(69)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(70)

| (+) | Regulas spēkā stāšanās datums.
  ” |
| --- | --- |

(+)

(71)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

(72)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(73)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.

(74)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(75)  OV L 185, 17.7.2009., 1. lpp.

(76)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(77)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.”

(78)  OV L 291, 7.11.2009., 1. lpp.

(79)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

(80)  
  OV L 328, 15.12.2009., 1. lpp.

(81)  OV L...

(82)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(83)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  ”

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/212 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/212

---

Trešdiena, 2012. gada 14. marts2010. gada Starptautiskais kakao nolīgums ***

P7_TA(2012)0081

Eiropas Parlamenta 2012 gada 14. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu (09771/2011 – C7-0206/2011 – 2010/0343(NLE))

2013/C 251 E/32

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (09771/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (09771/2011),

| — | ņemot vērā projektu 2010. gada Starptautiskajam nolīgumam par kakao (08134/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu 2010. gada Starptautiskajam nolīgumam par kakao (08134/2011),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. un 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu (C7-0206/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. un 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu (C7-0206/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A7-0024/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A7-0024/2012),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---